prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Förbättringskostnad,som inte har uppförts på avskrivningsplan, och med förbättringskost-tmdjämförlig reparations- eller underhållskostnad får dock inräknas iomkostnadsbeloppet endast för år dä de nedlagda kostnaderna har uppgått tillminst i 000 kronon Kostnad, som har uppförts på avskrivningsplan, skallnormalt anses nedlagd det år då kostnaden har uppförts på planen. I andra fallskall sådan kostnad normalt atises nedlagd när faktura eller räkning harerhållits, varav framgår vilket arbete som har utförts. Har fastighet varit föremål för förbättringsarbete ellerdärmed jämförligt reparations- eller underhållsarbete i ägarensbyggnadsrörelse skall - med iakttagande av de begränsningar som har angetts iföregående stycke - som förbättringskostnad räknas det belopp som enligtpunkt 3 tredje stycket av anvisningarna tid 27§ har tagits upp som intäkt irörelsen på grund av byggnadsarbetet. hetsdel, sotn avses i 2§ 7mom. eller som utgjort sådanprivatbostad som avses i 5S kommunalskattelagen (1928:370), i den mån denavyttrade egendomen på grund därav vid avyttringen har befunnit sig i bättreskick än vid förvärvet, samt utgift för reparation och underhåll för vilkenavdrag inte medges på grund av föreskrifterna i punkterna 4 och 5 av ativisningarnatill 23 § kommunalskattelagen och för vilken bidrag ej har utgått. Utgift förförbättring, som inte har uppförts på avskrivningsplan, och därmed jämförligutgift för reparation eller underhåU får dock inräknas i omkostnadsbeloppetendast för är dä utgifterna har uppgått till och, om de avserannat än ny-, till- eller ombyggnad, dessutom nedlagts före avyttringen. Utgift, som har uppförts på avskrivningsplan, skall normalthäti-föras tdl det är då utgiften har uppförts pä planen, I andra fall skallsådan utgift normalt hänföras tid det år då faktura eller räkning har erhållits,varav framgår vilket arbete som har utförts. Har fastighet varit föremål för förbättringsarbete ellerdärmed jämförligt reparations- eller underhållsarbete i ägarensbyggnadsrörelse skall - med iakttagande av de begränsningar som har angetts iföregående stycke - som förbättringskostnad räknas det belopp som enligtpunkt 4 fjärde stycket av anvisningarna tdl 21 § kommunalskattelagen hartagits upp som intäkt i rörelsen på grund av byggnadsarbetet. Somförbättringskostnad räknas även sådana utgifter för värdehöjande reparationeroch underhåU som enligt punkt 5 första stycket av anvisningartia till 22 § kotnmunal-skattdagen(1928:370) skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet. Som förbättringskosttiadräknas också utgifter av nu nämnt slag vdka enligt punkt 6 av anvisningarnatill 22 § nämnda lag tagits upp som intäkt Prop, 1989/90:110 Bilaga 2 Nuvarandelydelse Förestagen lydelse Prop. av näringsverksamhet när närings- ° fastighet övergått till privatbostad. Avyttras näringsfastighet som avses i punkt 5första stycket av anvisningarna tid 22 § kommunalskattelagen (1928:370) skad omkost-tiadsbetoppettninskas med värdeminskningsavdrag tn.m. som avses i den nämndaanvisningspunkten i den mån avdragen på grund av bestämmelsen i sjätte stycketav den nämnda anvisningspunkten inte skad tas upp sotn inläkt avnäringsverksamhet. Avyttras privatbostad som varit näringsfastighetskall omkostnadsbeloppet minskas med värdeminskningsavdrag m.m. som avses ipunkt 5 första stycket av anvisningarna till 22 § kommunatskattelagen i denmån avdragen på grund av bestämmelsen i sjätte stycket i den nämndaanvisningspunkten vid övergången från näringsfastighet till privatbostad intekunde tas upp som intäkt av näringsverksatnhet. Har i fatt som avses i punkt 1 andra stycket andra menitigenav anvisningarna titt 22 § kommunalskattelagen avdrag erhållits föravsättning till ersättningsfond för byggnader och markanläggningar gällerföljande vid avyttring av näringsfastighet med byggnad etter markanläggning somhar skrivits av vid ianspråktagande av ersättningsfonden. Omkostnadsbeloppet tninskasmed den del av det ianspråktagna beloppet som enligt punkt 5 sjunde stycket avanvisningarna titt 22 § kommunalskattelagen inte tagits upp som intäkt avnäringsverksamhet. Har i fall som avses i punkt 1 andra stycket andra meningen av anvis ningarna tid 22 § komtnunatskattda- gen avdrag erhållits för avsättning tiU ersättningsfond för byggnader och markanläggningar och har fastighe ten övergått tid privatbostad gäller följande vid avyttring av privatbosta den. Onikosttiadsbeloppet tninskas tned den del av det ianspråktagtia be loppet sotn enligt punkt 5 sjunde stycket av ativisningarna till 22 § 70 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. kommunalskattelagen inte togs upp ° som intäkt av näringsverksamhet vid övergången. Avyttras en fastighet sotnhar förvärvats sotn ersättning för en annan fastighet och har uppskov medbeskattning av realisationsvinst medgivits skall omkostnadsbeloppet tnitiskas imotsvarande tnån. Vad nu sagts gäller inte om otnkostnadsbe-loppet beräknats påsätt som avses i 9 ttiotn. 9 mom. Skattskyldig som är fysiskperson eller dödsbo får beräkna omkostnadsbeloppet enligt bestätnmel-serna idetta moment. Ifråga om sådan privatbostad som även utgör denskattskyldiges permanentbostad, får omkostnadsbeloppet beräknas till 70procent av vederlaget för den avyttrade fastigheten. Med permanentbostad avses sådan privatbostad där den skatiskyldigevartt bosatt före avyttringen och som den skatiskyldige inteheller innehaft utan att vara bosatt där . Harfastigheten förvärvats på annat sätt än genom arv, testamente, bodelning medanledning av makes etter sambos död etter genom bodelning med anledning aväktenskapsskillnad krävs dessutotn att marknadsmässigt vedertag erlagts vidförvärvet. Som permanentbostad räknas alttid sådan fastighet där denskattskyldige vartt bosatt under minst tre av . För annan privatbostad än permanentbostad fåromkostnadsbeloppet beräknas titt av vedertaget för den avyttrade egetidomen. Vid avyttring av privat bostadfår omkostnadsbeloppet alttid beräknas till av vederlaget för den avyttrade fastigheten om 1) fastigheten tagits i anspråk ge- ttotn expropriation eller liknande för farande eller annars avyttrats under sådana förhåltatiden att tvängsavytt ring måste anses vara för handen och det inte skäligen kan atitas att avytt- -. ringen skulle ha ägt rum även om tvång inte förelegat, 2) avyttringenav en fastighet utgör ett led i åtgärder för jordbrukets eller skogsbruketsyttre rationalisering samt om 3) fastighetenavyttrats tiU staten därför att fastigheten på grund av flygbuller inte kanbebos utan påtaglig olägenhet. Detsamma gäller otn den skattskyldige fåttengångsersättning för inskränkning i förfoganderätten tid sin fastighet enligtnaturvårdstagen (1964:822) eller för ttiotsvaratide in-skräkningar enligt andraförfatt-nitigar. 1989/90:110 Bilaga 2 Som förbättringskostnad enligt punkt I räknas a) kostnad som den skattskyldige har lagt ned pä förbättringsarbeten i lägenheten, och b) kostnad som han har lagt ned pä reparation och underhåll av lägenheten i den mån lägenheten på grund av arbetet har kommit i bättre skick än vid förvärvet. Som förbättringskostnad räknas dock inte; något fad kostnad som vid inkomsttaxeringen har behandlats som omkostnad i någoti annan förvärvskälla. Kostnader enligt tredje stycket a) och b) som har lagts ned under ett visst år räknas som förbättringskostnader endast under förutsättning att de sammanlagt har uppgått till minst 5 mom. Som förbättringskostnad räknas a) utgift som den skattskyldige har lagtned pä förbättringsarbeten i lägenheten, och b) utgift som han har lagt ned på reparadonoch underhåll av lägenheten i den mån lägenheten på grund av arbetet harkommit i bättre skick än vid förvärvet. Som förbättringskostnad räknas inte utgift som vid inkomsttaxeringenhar behandlats som omkostnad i näringsverksamhet. Som förbättringskostnad räknas även sådana kostnaderavseende värdehöjande reparationer och underhåll som enligt punkt 5 andrastycket av anvisningarna tiU22 § kommunalskattetagen (1928:370) skaU tas uppsom intäkt av näringsverksamhet. Som förbättringskostnader räknas ocksåkostnader av nu nämnt slag som enligt punkt 6 av anvisningarna till 22 § nämndatag tagits upp som intäkt av näringsverksamhet när bostadsrätt i näringsverksamhetövergått tid privatbostad. Utgifter enligt första stycket a och b som hänför sig tillett visst år räknas som förbättringskostnader endast under förutsättning attde sammanlagt har uppgått till minst 5000 Kosttiaderna anses normalt nedlagda det år dåen faktura eller räkning har erhållits som visar vilka arbeten som harutförts. I fråga om kostnad som avses i tredje stycket b) gäller vidare attkostnaden får dras av endast till den del arbetet har medfört att lägenhetenvid avyttringen alltjämt är i bättre skick än vid förvärvet. Av punkt 8 andra stycket av anvisningarna tdl 35 §framgår att ersättning för föremål som ägts av den skattskyldige i vissa fallskall räknas in i vederlaget för bostadsrätten. I sådana fall skall kostnadenför anskaffning av föremålen räknas in i bostadsrättens ingångsvärde, omföremålen har förvärvats tillsammans med bostadsrätten. Har föremålenanskaffats under innehavet, anses anskaffningskostnaden - allt efter omständigheterna- som en kostnad för förbättring eller för reparation och underhäll av lägenheten.Frågan om kostnaden får räknas in i omkostnadsbeloppet avgörs enligttredje-femte styckena. kronor och, om de avser antiat än ny-, tid- eller ombyggnad,dessutom nedlagts under före avyttringen. Utgifterna hänförsnormalt /(// det år då en faktura eller räkning har erhållits som visar vilkaarbeten som har utförts. I fråga om utgift som avses i första stycket b gällervidare att utgiften får dras av endast till den del arbetet har medfört attlägenheten vid avyttringen alltjämt är i bättre skick än vid förvärvet. Somförbättringskostnad räknas även den på bostadsrätten belöpande andelen avsådana kostnader för tiy-, till- etter ombyggnad som nedlagts på föreningensfastighet . Av 3 mom. första stycket framgår att ersättning förföremål som ägts av den skattskyldige i vissa fall skall räknas in i vederlagetför bostadsrätten. I sådana fall skall utgiften för anskaffning av föremålenräknas in i bostadsrättens ingångsvärde, om föremålen har förvärvats tillsammansmed bostadsrätten. Har föremålen anskaffats under innehavet, anses utgiften -allt efter omständigheterna - som en utgift för förbättring eller förreparation och underhåll av lägenheten. Frågan om utgiften fär räknas in iomkostnadsbeloppet avgörs enligt första-tredje styckena. Prop.1989/90:110 Bilaga 2 7 mom.Skattskyldig, sotn är fysisk person etter dödsbo får beräkna omkostnadsbeloppetenligt bestämmelserna i detta moment. 1 frågaom sådan privatbostad, som tned tillämpning av bestämmelserna i 25 § 9 motn.även utgör den skattskyldiges pertnamentbostad, får omkostnadsbeloppet beräknastid av vederlaget för den avyttrade bostadsrätten. För annan privatbostadän permanentbostad får omkostnadsbeloppet beräknas tdl avvederlaget för den avyttrade egendomen. Vid tillämpning av detta moment skall vederlaget beräknasmed iakttagande av bestämmelserna i 2 mom. första stycket första och tredje meningarna. 8 tn o m. Vid avyttring av privatbostad under sådanaomständigheter sotn avses i 25 § 10 mom. får omkostnadsbeloppet alttidberäknas tid av vederlaget - beräknat med iakttagande av bestätnmelsernai 2 mom. första stycket första och tredje meningarna - för den avyttrade bostadsrätten. 1989/90:110 Bilaga 2 (35 § 3 mom. första stycket KL) Realisationsvinstpå grund av avyttring av aktie, andel i aktiefond, delbevis ellerteckningsrätt till aktie etter andel i ekonomisk förening eller i handelsbolageller annan rättighet som är jämförtig med här avsedd andelsrätt eller aktieär i sin helhet skattepliktig , om den skatiskyldige innehaft egendomen mindreän Detsamma gäller reatisatiotisvinst vid avyttring av konvertibeltskuldebrev, optionsrätt eller företrädesrätt tid teckning av konvertibeltskuldebrev eller skuldebrev förenat med optionsrätt. Med optionsrätt avsesrätt titt nyteckning etter köp av aktie som blivit utfäst i förening med skuldebrev.Från sammanlagda beloppet av skattepliktig realisationsvinst enligt dettastycke under ett beskattningsår, minskat med avdragsgid förlust vid avyttring samtnaår av egendom som avses i detta stycke, får den skattskyldige göra avdrag med1 . Avdraget får dock inte överstiga vad som svarar mot sammanlagdabeloppet av skattepliktig realisationsvinst enligt detta stycke, minskat medavdragsgill förlust som nämnts. För vissa aktier och atiddar tillämpasbestämmelserna 13 a mom. Avyttring av andel i sådan aktiefottd, som avses ipunkt 10 av anvisningarna tdl 38 §, skad redovisas endast i inkotnstslagetkapital. 1 mom. Realisationsvinst Wrfavyttring av aktie, interimsbevis, andel i akde-fond, andel i ekonomiskförening, teckningsrättsbevis, delbevis, vinstandelsbevis, konvertibelt skuldebrev,skuldebrev förenat med optionsrätt, optionsbevis, samt termin och köp- eder säljoptionavseende aktie eder aktieindex, beräknasenligt 2-6 mom. (genomsnittsmetoden). Realisationsvinstvid avyttring av andra finansiella instrument, som titt konstruktion ochverkningssätt liknar dem som anges i första stycket, beräknas också enligt genomsnttts-metoden. till 36 § KL p. 2 b andra stycket) Som anskaffningskostnad för äldre aktie eder andel anses iregel den genomsnittliga anskaffningskostnaden för samtliga äldre aktier ellerandelar av samma slag som den avyttrade, beräknat med hänsyn till faktiskaanskaffningskostnader och inträffade förändringar beträffande innehavet. dll 36 § p. 2 b tredje stycket) Anskaffningskostnad för äldre aktie, som är noterad påbörs eller föremål för liknande notering, och för äldre andel i aktiefond fårbestämmas tdl ett belopp som motsvarar av vad den skattskyldige erhållerför aktien eder andelen efter avdrag för kostnad för avyttringen. Kan denskattskyldige göra sannolikt att en beräkning enligt andra stycket leder tillett högre belopp, skall dock detta högre belopp anses som an-skaffningskosttiad. till 36 § KL p.2 b fjärde stycket) Avyttras delbevis eller teckningsrätt tdl äldre aktie,som avses i tredje stycket, tillämpas bestämtnelserna i det stycket. Därvidavser andra meningen den del av anskaffningskostnaden för aktien, beräknadenligt andra stycket, som belöper på delbeviset eder teckningsrätten. till 36 § p. 2 b nionde stycket) En företrädesrätttill teckning av konvertibelt skuldebrev eller skuldebrev förenat medoptionsrätt, vilken grundas pä aktieinnehav i bolaget, anses anskaffad utankostnad. dll 36 § KL p. 2 b donde stycket) Som anskaffningskostnad för skuldebrev som utgivitsförenat med optionsrätt och soitt förvärvats genom teckning, upptasskuldebrevets marknadsvärde vid förvärvet. Som attskaffningskostnad för enoptionsrätt upptas i sådant faU skillnaden tnetlan emissionspriset och mark- 2 mom. Som anskaffningsvärde anses det genomsnittligaanskaffningsvärdet för samtliga finansiella instrument av samma slag och sortsom det avyttrade, beräknat med hänsyn till faktiska anskaffningsutgifter ochinträffade förändringar beträffande innehavet. För marknadsnoterade finansiella instrument som avses i 1mom., med undantag av terminer och optioner, får anskaffningsvärdet bestämmastill av vad den skattskyldige erhåller vid avyttringen efter avdragför kostnad för avyttringen. 3 mom. Delbevis eller teckningsrättsbevis, som grundas påaktieinnehav i bolaget, anses anskaffad utan kostnad. Har optionsbevis erhållits genom teckning avskuldebrev förenat med optionsrätt, skaU anskaffningsvärdet för optiotisbevisetberäknas som anskaffningsvärdet för skuldebrevet jämte optionsrätten minskat tnedskuldebrevets marknadsvärde vid förvärvet. Prop.1989/90:110 Bilaga 2 nadsvärdet för det skuldebrev med vilket optionsrätten varförenad. Har tecktungen skett med stöd av en företrädesrätt, som förvärvatsgenom köp eller byte, medräknas vederlaget för företrädesrätten i ans kaffnitigs-kostnadenför optionsrätten. Bestämmelserna i detta stycke tillämpas inte, om tecktiingenskett före utgången av . (35 § 3 mom. tredje stycket KL) Kan tdlämptung av föregående stycke antas hindrastrukturrationalisering som är önskvärd från allmän synpunkt, kan regeringeneller itiyti-dighet som regeringen bestämmer medge befrielse därifrån helteller delvis, om företag som berörs av strukturrationaliseringen gör framställningom detta setiast den dag avyttringen sker. Har aktie eder annan egendom som avses i denna paragrafförvärvats med stöd av ett annat instrument och skall på grund av bestämmelsernai 24 § 2 mom. femte stycket skattepliktig avyttring inte anses ha skett avdetta instrument, utgörs anskaffningsvärdet för egendomen av summan avanskaffningsvärdet för det instrutnent med stöd av vilket aktien förvärvatsoch annat vederlag. 5 mom. Haraktier avyttrats tid ett aktiebotag och utgörs vederlaget för de avyttradeaktierna ittestutande av nyemitterade aktier i det köpande bolaget, skattskattepliktig intäkt inte anses uppkomma. Vad nu sagts gäl-ter dock inte vidavyttring av aktier som avses i 3 § 12 mom., om inte skattemytidigheten lämnarmedgivande tdl detta. Sådant medgivande får lämnas om inte någon det av vinstenskutte ha tagits upp som intäkt av tjänst. beslut fåröverklagas hos . beslut får inte överklagas. 6 mom. Årtillgång sotn avses i 1 mom. föremål för notering på inländsk eller utländskbörs eller annan kontinuerlig notering av marknadsmässig omsättning, som ärallmänt tillgänglig (marknadsnoterad), får realisationsförlust dras av frånrealisationsvinst på marknadsnoterad tillgång som avses i 1 mom. utan den begränsningav avdragsrätten som framgår av 3 §2 mom. andra stycket. Detta gäller dock ifråga om andel i aktiefond endast sådanfond där andelen aktier inte, annat än tiltfättigt-vis, understiga trefjärdedelar av fondförmögenheten. Prop.1989/90:110 Bilaga 2 Vidberäkning av realisationsvinst för annan egendom än sådan som avses i 25-29 §§gäller följande bestämmelser Om den skattskyldige innehaft egendomen för personUgt bruk (personligt lösöre) får 1. anskaffningsvärdet bestämmas tdl av ersättningen för egendomen efter avdrag för kosttia- den för avyttringen, 2. avdraggöras med från summan av vinster på grund av avyttringar av sådan egendom under beskattningsåret. Om den skattskyldige har medgetts avdrag hetteller delvis för egendomens anskaffning, värdeminskning e.d. skaUingångsvärdet minskas med detta avdrag. När en avyttring av egendom som inte innehafts förpersonligt bruk avser en del av ett satnlat innehav av egendom med enhetligtvärde skall realisationsvinsten beräknas enligt den genomsnittsmetod somregleras i 27 §. Avdrag för realisationsförlust medges inte för egendom sominnehafts för persottligt bruk. Prop.1989/90:110 Bilaga 2 Denna lag-'träder i kraft och tillämpas första gängen vid 1986 årstaxering. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om anställningutomlands som påbörjats före ikraftträdandet. Om den skattskyldige begär detskall dock en ny anställning anses ha påbörjats vid lagens ikraftträdande. Denna lag träder i kraft 1985 och tillämpas första gängen vid 1986 ärs taxering. Äldre bestämmelsergäller i fråga om inkotnst som uppburits före utgången av på grund avanställning utomlands som påbörjats före ikraftträdandet. Om den skattskyldigebegär det skall dock en ny anställning anses ha påbörjats vid lagensikraftträdande. Denna lag träder i kraft den 1 juli1990 och tillämpas första gängen vid 1992 ärs taxering om inte annat följer avpunkterna 2-15 nedan. Har avyttring av egendom skett föreden utan att beskattning har skolat ske senast vid 1991 ärstaxering, skall avyttringen tas upp till beskattning vid taxeringen för detbeskattningsår köpeskillingen helt eller delvis är tillgänglig för lyftning. Åri fall som sagts köpeskillingens storlek beroende av viss framtida händelseoch kan till följd härav intäktens totala belopp inte fastställas vid dentaxering som är i fråga, skall tillkommande belopp beskattas vid taxeringen fördet beskattningsår då beloppet blir tillgängligt för lyftning. Har avyttring tagits upp tillbeskattning vid 1991 eller tidigare års taxering och har därvid viss del avköpeskillingen inte kunnat beaktas vid beräkningen, skall tillkommandeköpeskilling tas upp till beskattning när den blir tillgänglig för lyftning.Beräkning av realisationsvinst eller realisationsförlust skerdärvid enligt de regler som tillämpades när första delen av köpeskil- Prop.1989/90:110 lingen togs upp till beskattning med undantag av 35 § 3 mom. andrastycket Bilaga 2 kommunalskattelagen (1928:370). Avyttrasfastighet före utgången av får omkostnadsbeloppet be räknas genom att det omkostnadsbelopp som hade kunnat användas om av yttringen skett ökas med i 25 § 4 mom. avsedda för bättringskostnader m.m. som lagts ned på fastigheten mellan och avyttringstillfället. Vid dllämpning av punkterna 6 a och 6 b av anvisningarna till 36 § kommunalskattelagen (1928:370) skall dock följande gälla. a) Ingångsvärde samt förbättringskostnader och därmed likställda beloppför vilka avdrag fär ske räknas om med hänsyn till prisutvecklingen från detåttonde året fastigheten förvärvades respektive kostnaden ladesned. b) Beräknastaxeringsvärdet med ledning av taxeringsvärdet visst år skall omräkningen skemed hänsyn till prisutvecklingen från det ättonde året efter sistnämnda än c) Värdeminskningsavdrag som belöper på det år som den kostnad vartillavdraget hänför sig lades ned eller pä något av de sju följande åren räknas ommed hänsyn till prisutvecklingen frän det åttonde året kostnadenlades ned. d) Tidigareläggningfär inte ske med mer än åtta ån e) Tidigareläggningfår endast ske i fråga om den del av ingångsvärde och förbättringskostnader för ersättningsfastigheten som inte överstiger ett be lopp motsvarande vederlaget vid avyttringen av den ursprungliga fastigheten minskat med förbättringskostnader som under den skattskyldiges innehav har lagts ned pä denna fastighet under det är då fastigheten avyttrades eller under något av de sju närmast föregående åren. f) Tidigareläggningfär - om ersättningsfastigheten förvärvats före avytt ringen av den ursprungliga fastigheten - inte leda till att ersättningsfastighe ten anses förvärvad före förvärvet av den ursprungliga fastigheten eller tidi gare än åtta är före avyttringen av nämnda fastighet. Har skattskyldig under något av åren 1991, 1992eller 1993 avyttrat en bostadsrätt som förvärvats före den 1 januari 1987färden skattepliktiga realisationsvinsten beräknas till 60, 75 respektive 90procent av vinsten under förutsättning att större andel inte skulle ha tagitsupp om försäljning skett . Vad nu sagts gäller dock inte omomkostnadsbeloppet beräknas enligt 26 § 7 mom. Avdrag för realisationsförlust, som hänför sig till1991 och tidigare ärs taxeringar men inte kunnat dras av tidigare, får görasvid beräkning av inkomst av kapital respektive näringsverksamhet senast detsjätte beskattningsåret efter det till vilket förlusten är hänförlig. Härvidtillämpas bestämmelserna i punkt 3 andra stycket samt punkt 4 andra och fjärdestyckena av anvisningarna till 36 § kommunalskattelagen (1928:370) i deraslydelse intill . Avdrag får dock göras endast i den mån denskattskyldige redovisar sådan vinst vid avyttring av egendom som enligt 35 § 1mom. kommunalskattelagen (1928:370) i dess lydelse intill den 1 juli 1990skulle ha tagits upp som intäkt av tillfällig förvärvsverksamhet. Fysiskapersoner och dödsbon får göra avdrag för sparade realisationsförluster iinkomstslaget kapital. För övriga juridiska personer får motsvarande avdraggöras från intäkt av näringsverksamhet, med tillämpning av de nyabestämmelserna i 2 § 14 mom. 7.1fråga om aktie, andel i aktiefond eller andel i ekonomisk förening som inte är marknadsnoteradoch som den skattskyldige innehaft gällerpunkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (1976:343)om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). För andel i allemansfond som förvärvats före färsom Bilaga 2 anskaffningsvärde tas upp andelens marknadsvärde den 31december 1990.