prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — 3.55Länsstyrelsen i : Stora delar av dagens jordbmks produktion är baserad på ett system av regleringar som började byggas lipp . Regleringssystemets nackdelar, i första hand den svaga eller obefintliga kopplingen mellan marknaden/konsumenterna och producenterna har blivit alltmer påtagliga. Detta har lett till kostsamma överskott som medfört sjunkande lönsamhet för jordbrukarna men trots det ökade matpriser, samt påfrestningar på miljön och att största delen av jordbmksstödet hamnat i områden som inte är prioriterade ur regionalpo litisk synpunkt.--- 3.66Grossistförbundet handel: Vi instämmer för vår del i den bedömning av effekterna av den hittillsvarande jordbrukspolitiken, som redovisas i betänkandet. 3.68Hushållningssällskapens förbund: Som "utvärdering och analys" måste avsnittet Inkomstmålet betraktas som klart bristfälligt i utredning en. --- Anmärkningsvärtär den brist på helhetssyn som utredningen visar,eftersom just dessa förhållanden drastiskt kommer att förändras av denförändrade skattepolitiken. 3.72Landsorganisationen i : LO delar arbetsgruppens be dömning att den nuvarande politiken och strukturen i livsmedelskedjans olika led försvårar för producenterna att tillgodose konsumenternas krav på bredd och variation i utbudet. ---- Mängdenav målsättningar, var och en för sig rimlig, har enligt LO:suppfattning bidragit till att den förda politiken aldrig har kunnat bli effektiv. De olika målsättningarna härlett tiU målkonflikter. Detär ingen tvekan om att den nuvarande jordbruks- och livsmeddspo- 38 litikenhar stor del i den pris- och lönespiral som negativt påverkar svensk Prop.1989/90:146 samhällsekonomi och svenska företags internationella konkurrenskraft. 3.74Lantbrukarnas riksförbund: LAG anger att stödet till jordbruket upp går till . och i debatten anges ofta att jordbruket kostar samhällsekonomin så mycket. Denna slutsats är bräcklig. ---- Enligtunderhandsuppgifter från har och övriga : s nya siffror innebär att PSE-tal i det närmaste har utvecklats parallellt med EG:s tal .-- ------ Livsmedelsförsörjningenhar av ett övervägande flertal i riksda gen uppfattats som så betydelsefull att man i den praktiska tiUämpningen avstått från hastiga förändringar. Politiken har på så sätt kommit att verka stabiliserande; prisregleringssystemet har motverkat effektema av såväl stora prisökningar som stora prisfall på världsmarknaden. LRFhar anfört många kritiska synpunkter på jordbmkspo litiken och på det sätt näringen behandlats. Både ekonomiskt och socialt är lantbrukarna i en sämre situation än jämförbara gmpper. Ifråga om måluppfyllelse- har vi tryggat livsmedelsförsörjningen medprodukter av hög kvalitet. har också livsmedelsberedskapen varitnågorlunda god, även om vår sårbarhet blivit allt större. Vihar genomfört en genomgripande teknisk rationalisering och en strukturrationalisering som gör att vårt jordbmk i jämförelse med andra ländersjordbmk är effektivt.- Vihar kunnat upprätthålla jordbmk även i norra . Målet om"geografisk differentiering" håller vi dock på att avlägsna ossifrån. Konsumentmåletom rimliga priser anser LRF uppfyllt till den del det kan påverkas av jordbmkspolitiken. Den allmänna kostnadsnivån och den höga matmomsen har haft störst betydelse för livsmedelspriserna. Inkomstmålethar generellt inte uppnåtts, vilket bl.a. framgår av en framlagdrapport från RRV. LAG:sresonemang om exportkostnaderna är till ytterlighet förenklade. Jordbruksproduktionensinverkan på miljön har alltmer uppmärksam mats. ---- LRFfinner anledning att här framhålla att jordbmket självt i . höggrad är drabbat av den miljöförstöring som uppkommer genom ut släpp i luft och vatten från industri, kraftanläggningar och trafik. LAG:sredovisning av de aktuella miljöproblemen är fixerad till intensitetsnivån somen nyckelfaktor för miljöeffekterna. Därmed uppstår en ensidig, schabloniseradoch i stora stycken felaktig bild av förhållandena. Enanalys av de miljöeffekter, som modern jordbmksdrift har, måste beakta både positiva och negativa sidor. LAG:s schablonmässiga synsätt har lett till att de regionala och lokala variationerna inte blivit beaktade i rimlig utsträckning. ---- LRFkan därför inte vitsorda LAG:s beräkningar och slutsatser om sambandet mellankvävegödsling och läckage. LRF vill även i dettasammanhang påpeka att LAG inte redovisat Prop. 1989/90:146 orsakeraa till prisökningaraa på livsmedel. ------ Idet led jordbmksregleringen verkar (PR-index) var prisupp gången lägst. Denslutsats man åtminstone borde kunna dra är att det inte finnsutrymme för ytterligare lönsamhetsförsämringar om näringen skall kunna överleva. De drastiska prissänkningar som LAG: s förslag åtminsto ne på kort sikt skulle leda tiU står i bjärt kontrast tiU RRV:s beräknade behov av prisökningar på jordbmkets produkter. Vadgäller prisstödets kapitaliseringseffekt bör noteras att real priset på jordbmksfastigheter under de två senaste årtiondena varit i stort sett oförändrat. De höga priser som uppnåtts för välbelägna fastigheter, lämpliga som lantställen för förmögna personer har inget som helst sam band med prisstödet.- ---- Markprisemai är interaationellt sett mycket låga och talet om kapitaliseratprisstöd är malplacerat. ---- Markprisemasbetydelse för produktionskostnadema överdrivs ofta i debatten.-- ---- Detär prisökningar i senare led som lett till att realprisema för LRF finner det anmärkningsvärt att statliga utredningar vidupprepade tillfallen lägger skulden för dessa prisökningar påjordbmksprisregleringen och därmed indirekt på jordbmket. Om det tas ut förstora marginaler, om det görs oskäliga vinster eller om effektiviteten är lågi efterföljande led då bör samhällets och konsumentemas intresse ägnas åt attåtgärda detta. 3.76Småbrukare i Väst: Den nu bedrivna jordbmkspolitiken har varitförödande på många sätt. Landsbygdens avfolkning har ökat på gmnd avlantbmksnämndemas monopol och sammanslagningspolitik, de nya "godsen"har slukat mängder av skattemiljoner i försöken att bli"bärkraftiga". Miljön har försämrats genom enorma mängder handelsgödsel,flytgödsel och jordbmksgifter, våra ytvatten och gmndvatten är i fara. Demindre jordbmken har varit i strykklass. 3.89Tjänstemännens centralorganisation: Orsaken till de höga konsumentprisökningamapå livsmedel bör sökas i hela livsmedelskedjan, inteendast i dess prisreglerade del. Enlång rad statliga utredningar har försökt kartlägga effektivitetoch prisbildning i hela livsmedelskedjan utan att enligt TCO:s mening lyckassärskilt väl med detta. Livsmedelspolitiska arbetsgmppen (LAG) framför somhuvudförklaring att de regelbundet återkommande besluten om prishöjningar ijordbruksreglerade led ger efterföljande led legitimitet för att också höjasina priser. Avskaffas jordbmksprisöverlägg-ningar och halvårsvisaprisökningstillfällen utsätts den icke prisreglerade industrin, parti- ochdetaljhandeln för ett ökat tryck att inte höja sina priser, menar LAG. TCOanser inte att denna analys är helt övertygande. livsmedelskedjanär administrativt styrd och i huvudsak kostnadsrda- Prop. terad.Endast genom ökad konkurrens med åtföljande kostnadspress på Bilaga 2 parti-och detaljhandeln kan prisutvecklingen dämpas. ökakonkurrensen i livsmedelskedjan får dock bedömas som tämligen begränsadeså länge denna skyddas från utländsk konkurrens genom ett 4 Principer, mål och medel för den framtida politiken 4.2 Kommerskollegium:Kollegiet är i princip enigt med utredningen om att den svenska jordbmkspolitiken i större utsträckning än bör vara gmndad på marknadsekonomi för att därmed främja effektiviteten så att den snabbare prisstegringstakten för livsmedelsprodukter kan dämpas jämfört med prisutvecklingen för andra varor i det svenska samhället. En viktig uppgift för den svenska jordbmksnäringen, är emellertid också att producerakollektiva nyttigheter åt det svenska samhället . åstadkommadetta krävs sannolikt stödåtgärder av olika slag. det korta perspektivet ändra den svenska jordbmkspolitiken genom att behållagränsskyddet på nuvarande nivå men slopa den intema regleringen av priser ochproduktion och på så sätt åstadkomma en sänkning av prisnivån på jordbmksvarorintemt i kan främja effektivitetsmålet och konsumentmålet i jordbmkspolitiken.Samtidigt finns emellertid risk för negativa konsekvenser för jordbmkaraa omresultatet blir kraftigtvarierande och alltför låga producentpriser. negativaverkningar torde särskilda övergångsbestämmelser behö va vidtas. Om utredningens förslag härvidlag är tillräckliga och lämpligt avvägda kan kollegiet inte bedöma. Närdet gäller utformningen av gränsskyddet anser kollegiet att detnuvarande systemet med rörliga införselavgifter är att föredra framför ett mer statiskt skydd som tullar. Exportenav jordbmksråvaror bör även fortsättningsvis ske med hjälp av exportbidrag somdock i likhet med importskyddet kan reduceras. Regleringenav utrikeshandeln med jordbmksråvaror bör självfinansieras genom attexportbidragen täcks av införselavgifter. Den belastning sombudgetfinansieringen av bidragen utgör bör således elimineras. 4.3 Överbefälhavaren:Förslagen i stort till ny livsmedelspolitik med minskning av nuvarande regleringssystem och bl. a. innebärande att sär skilda kompletteringsåtgärder vidtas - offentligt finansierade - för att säkerstäUa en god beredskap, väma om miljön och främja de regionalpoli tiska målen stöds av överbefälhavaren. Detär angeläget att en minskning av regleringssystemet sker med sådant hänsynstagande att svensk jordbmksprodukton inkl. den särskilt betydel- sefuUa mjölkproduktionen och svensk livsmedelsindustri inte åsamkas 41 allvarligautslagningar som drabbar försörjningen under beredskap och Prop.1989/90:146 krig. Utredningsgmppensförslag till målformulering--- vad avser den meningsom uttrycker den säkerhetspolitiska inriktningen kan 4.5Socialstyrelsen: Avsikten med att över huvud taget producera och tillhandahållalivsmedel bör rimligen vara att tillgodose ett kosthåll som till kvalitet ochkvantitet befrämjar hälsan för hela befolkningen, oavsett socialgmpp ochbostadsort. ------ Konsument-och hälsoperspektivet är enligt me ning inte tillräckligt beaktat i betänkandet. Detta kännetecknar även de slutliga övervägandena och förslagen. Enligt mening bör konsumentmålet ges en starkare stäUning och ett särskilt hälsomål bör antas. Meddessa förbehåll ansluter sig till det allmänna synsätt sombetänkandet ger uttryck för. Styrelsen tillstyrker förslagen om gränsskyddutan interaa marknadsregleringar, kompletterat med riktade åtgärder. 1 frågaom åtgärder för att tillgodose beredskapskraven vill påpekaatt den kriskost som beräkningaraa utgår från är otillräcklig frånhälsosynpunkt. Detta har betydelse även för beräkningen av det fredstidabehovet. 4.7Riksskatteverket: RSV har inget att erinra mot de av arbetsgmppen framlagdaförslagen. 4.9 Riksantikvarieämbetet:Ämbetet delar i stort arbetsgmppens målfor mulering men anser inte att den föreslagna målformuleringen är tillräcklig. ---- Denföreslagna skrivningen ger uttryck för en aUtför snäv syn på jordbmkets markanvändningnu och i gången tid. ---- Produktionoch markanvändning bör främja tillvaratagandet av odlingslandskapetskulturvärden från olika epoker och bmkningsformer. 4.10 Lantbruksstyrelsen: Lantbmksstyrelsendelar uppfattningen attproduktionen skall vara underkastad samma villkor som andra näring ar. måste dock vid utformningen av politiken hänsyn tas till vissa avgörande skillnader mellan primärproduktionen och andra näring ar.---- Vadgäller arbetsgmppens förslag till målformulering konstaterar lantbmksstyrelsenatt detta i stort inte avviker från de mål som formulerades i 1985 årslivsmedelspolitiska beslut. Lantbmksstyrelsen delar uppfattningen attinkomstmålet kan formuleras indirekt. vill styrelsen framhålla attinkomstmålet bör uppfyllas för att det företagsekonomiska effektivitetskravetskall uppfyUas. Detta är även en gmndläggande fömtsättning för att övriga målskall uppnås. Arbetsgmppendiskuterar även samband mellan mål och principer för ersättning. En utgångspunkt är härvid att en separat ersättning bör disku teras i den mån efterfrågan på s. k. kollektiva tjänster inte ärtillfredsställd i 42 och med den erhållnaproduktionsvolymen. Oavsett vilket principiellt Prop. 1989/90:146resonemang som förs, kan enligt styrelsens mening produktionen av varor Bilaga 2 i praktiken inte särskiljas från produktionen av vad som arbetsgmppenbenämner kollektiva tjänster. Produktion av öppet landskap fömtsätterexempelvis ofta att animalieproduktion bibehålls. Lantbmksstyrelsendelar arbetsgmppens uppfattning att den lösning i vilken produktionen i grova drag anpassats till den inhemska konsumtio nen inte garanterar att miljöintresset tillgodoses i tillräcklig utsträckning. Detta förhållande förstärks enligt lantbmksstyrelsens uppfattning även av den regionala omlokalisering av i första hand animalieproduktionen som en intem avreglering sannolikt leder till. Liksom beträffande beredskapen anser lantbmksstyrelsen att offentliga insatser är nödvändiga . Iredovisningen av medel saknar lantbmksstyrelsen en beskrivning av flera av de medel som hittiUs har kommit till användning för att uppfylla de livsmedelspolitiska målen. Bland dem kan nämnas den jordbmkspoli tiska lagstiftningen, investeringsstöd, rådgivning till jordbmket samt stöd till forskning och utveckling. Enligt lantbmksstyrelsens uppfattning bör dessa medel vara väsentliga inslag i livsmedelspolitiken även i fortsätt ningen. Lantbmksstyrelsendelar inte arbetsgmppens bedömning att det nu är väsentligt att påbörjaanpassningen av stödnivån i det svenska jordbmket till den som rådergenomsnittligt inom OECD-området. Styrelsen anser inte heller att ipågående GATT-förhandlingar bör göra längre gående åtaganden än andrajämförbara länder, i första hand EG och de nordiska ländema. Detta gäller bådegränsskyddets nivå och konstmktion. 4.12 ställer sig bakom de principer och mål förlivsmedelspolitiken som arbetsgmppen redovisat.--------- 4.13 : JNtillstyrker förslaget att den intema marknadsregleringen avvecklas och att detgenerella stödet till jordbmket tills vidare i stor utsträckning kommer attbaseras på ett gränsskydd. ------ Förslagetger endast knapphändiga upplysningar om hur gräns skyddet skall fungera i avvaktan på att en GATT-överenskommdse nås. Omen anpassning av gränsskyddet i enlighet med inte kommer att genomförastillräckligt snabbt kan det uppstå behov av att justera det svenskagränsskyddet både uppåt och nedåt. 4.14 konsumentdelegation: Främjande av kon sumentintresset bör vara det övergripande målet för livsmedelspolitiken. Utredningensförslag till övergripande målformulering är i överensstämmelse med KD: s gmndtankaroch stöds därför av KD. LAG:s principiella utgångspunkter leder till ståndpunkten att ersättning bör utgå till jordbmket för efterfrågade varor via priset och för efterfråga de tjänster genom riktade åtgärder. KD delar LAG: s uppfattning. KDtillstyrker förslaget om intera avreglering. Det ligger i konsumenter- 43 nasintresse och långsiktigt även i producenternas att priserna på Prop.1989/90:146 jordbruksprodukter får framkomma som en följd av efterfrågan och utbud Bilaga 2 på marknaden i stället för som på administrativ väg. Detär angeläget för konsumenterna att gränsskyddet generellt sett kan avskaffaseller sänkas. bör aktivt verka för detta i pågående GATT-förhandlingar. Gränsskyddetfår-- inte bli prohibitivt i ett avreglerat system utan iförekommande fall kunna sänkas ned till det inhemska jämviktspriset. 4.16Plan- och bostadsverket: Ett långsiktigt hållbart jordbruk, som bevararmarkresurser och bibehåller varierande natur- och kulturmiljöer är en viktigutgångspunkt vid omprövningen av landets jordbrukspolitik. ---- Landsbygdensstruktur i delar av landet är mycket sårbarför ytterligare utglesning. Boverketanser att de stödformer för landets framtida jordbruk från regionalpolitisk,beredskaps- och miljösynpunkt bör behandlas utifrån en lokal helhetsbild.Kommunernas översiktsplaner, där en lokal strategi för landsbygdens utvecklingkan redovisas, är ett lämpligt redskap för detta. 4.17Statens industriverk: SIND instämmer i det generella resonemanget om strävan efter fri konkurrens inom ramen för gränsskyddet. 4.20Riksrevisionsverket: RRV anser- det vara angeläget att re formarbetet enligt arbetsgmppens principiella förslag förs framåt. Ett al ternativ till rådande system måste nu prövas vilket fömtsätter en radikal omläggning från ett allmänt prisregleringssystem tiU selektivt riktade åt gärder som medel för att effektivt tillgodose skilda mål. Utvecklingen av det intemationeUa samarbetet på det jordbmks- och livsmedelspolitiska området är ytterligare skäl för en snabb reformering av den svenska jordbmkspolitiken. 4.23Näringsfrihetsombudsmannen: kan i princip helt ansluta sigtill utgångspunkten att livsmedelsproduktionen skall underkastas sam ma villkor som andra näringar. Huruvida jordbruket har förmåga att anpassa sig till en fri marknadshushållning utan oacceptabla problem från social synpunkt är självfallet osäkert. Arbetsgmppenkonstaterar att konsument-, effektivitets- och inkomst mål i huvudsak tillgodoses genom en väl fungerande marknad, en uppfatt ning som NO--- delar----- . Förde återstående målen bör, såsom arbetsgmppen framhåller, riktade, selektivaåtgärder vidtas eftersom de avser kollektiva tjänster. EnligtNO:s mening bör dessa åtgärder tillämpas med restriktivitet så att inte önskadestrukturförändringar i jordbmket motverkas. NOstöder LAG:s ståndpunkt att det är bättre att gmndligt reformera fömtsättningarna för näringen än att successivt sänka reglerande priser och andra stödåtgärder. Det förefaller nödvändigt att tills vidare behålla 44 gränsskyddeti avvaktan på resultatet av de fortsatta förhandlingarna i Prop.1989/90:146 . Det synes också lämpligt att gränsskyddet tills vidarebehåller Bilaga 2 formenav en införselavgift. Införselavgifterna bör inte reserveras förspeciella ändamål inom branschen. 4.24 : Principen bör, såsom framförsi rapporten, vara att jordbruket skall behandlas som varje annan näringsgren.--- ------ Verketvill emellertid framhålla att verkliga vinster för samhälls ekonomin kan uppstå först när en fullständig avreglering genomförts. Gränsskyddet är den faktor som har störst påverkan på priser och konkur rensförhållanden inom livsmedelssektom. Det är därför beklagligt att ett bibehålletgränsskydd varit utgångspunkt för uppdraget. SPK:smening är det nödvändigt att frågan om att påbörja avvecklingen av gränsskyddetövervägs i det fortsatta beredningsarbetet inom . ---- Ennaturlig följd av att jordbruksproduktionen skall inriktas på atttillfredsställa konsumenternas efterfrågan blir att konsumentmålet måste sättas främst. SPK har inget att erinra mot den föreslagna formule ringen av konsumentmålet. ---- Verketdelar arbetsgruppens åsikt att beredskapskraven inte bör översättasi konkreta mål för produktionen. Medutgångspunkt i principen att jordbruket skall behandlas som varje annannäringsgren i samhället anser SPK det riktigt att inte formulera särskildainkomstmål för företagarna inom jordbmkssektom. Av samma skäl anser verket attspecifika miljömål och regionalpolitiska mål inte bör uppställas förjordbrukssektorn utan inordnas i målsättningen för den generellaregionalpolitiken resp. miljöpolitiken. 4.25 Konsumentverket:I målformuleringen för en ny livsmedelspolitik bör enligt vår mening konsumentmålet ges den största tyngden. Konsu mentmålet bör formuleras mer konkret än den allmänt hållna lydelse som föreslagits i betänkandet. ------ Konsumentverketanserdetmotiverat att samhället vidtar åtgär der för att säkerställa en god beredskap, värna om värdefulla inslag i odlingslandskapet samt främja de regionalpolitiska målen. Kostnaderna för detta skall inte belasta matpriserna. Enligtarbetsgruppen skall konsumentmålet i huvudsak tillgodoses genom en välfungerande marknad. Om det vid en uppföljning visar sig att så inte blir falletmåste det finnas möjlighet att ingripa i syfte att bl. a. främjalivsmedelskvaliteten i vid bemärkelse. Densvenska marknaden får inte avskärmas från en import som kan ge ett bredare urval åt konsumenterna. Det är enligt verkets mening väsent ligt att konsumentintresset ges ett inflytande över gränsskyddet . Överläggningarskulle kunna ske med den nuvarande konsumentdelegationen. 4.26 : När en helt ny livsmedelspolitik nu skall 45 utformasfinns en god möjlighet att ta tillvara de positiva möjligheter som Prop.1989/90:146 ligger i en framåtsyftande och för jordbruket och naturresurserna rationell Bilaga 2 integrering av olika mål som samhället uttalat. nu av LAG presenterade rapporten om en ny livsmedelspolitik har dessa möjligheter behandlats endast flyktigt. Förslagetmåste kompletteras med och modifieras till att även omfatta miljömål.---- Förattmiljömålen skall kunna uppnås kommer bl. krävasatt vissa lagförändringar görs och införandet av den nya politiken sker mjukare och med än . 4.27Kemikalieinspektionen: Skrivningen "God miljö och långsiktig hushållningmed resurserna" bör anges som fömtsättningar vid val av markanvändningoch bmkningsmetoder för att få det genomslag för miljötänkande som behövs i enny jordbruks- och livsmedelspolitik. Inspektionendelar uppfattningen att det för att nå miljömål inom jord bruket krävs riktade, selektiva åtgärder inkl. restriktioner . 4.29Sveriges : Huvudprincipen i LAG: s förslag är att avveckla de interna marknadsregleringarna men bibehålla gräns skyddet --- . Eftersom förslaget inte innebären fullständig avreglering kanman inte bortse från den risk som finns i att det bibehållna gränsskyddet ochde föreslagna direktstöden kan leda till omfattande administration ochlångtgående marknadsingripanden. Detta liksom övriga konsekvenser av förslagetkan fortlöpande behöva granskas och övervakas, för att inte återigen leda tillde problem som det nu aktuella förslaget syftar till att lösa. inkomstmålet bör formuleras indirekt. Empiriska och teoretiskaskäl talar för att det enda rimliga sättet att formulera inkomstmålet är: Om vifår en tillräcklig inhemsk försämring med de varor och tjänster jordbmket kanbidra med så kan ersättningen till insatt arbete och kapital anses varatillräcklig. Genomatt frågor om beredskap, miljö, glesbygdsfrågor och annat bm- tits ut ur den egentliga jordbrukspolitiken ökar effektiviteten och ända målsenligheten i de insatta åtgärderna. 4.37Länsstyrelsen i liin: ansluter sig till gmndtanken:ett tills vidare bibehållet gränsskydd. Länsstyrelsenhåller med om att prisregleringen i stort skall avskaffas. För vissa regioner och för vissa produkter krävs dock åtgärder för att minska de problem som uppstår när konkurrensen släpps fri. 4.39Länsstyrelsen i län:- anser dels att ett principbeslutbör fattas om förenkling och ökad marknadsanpassning av pris- och marknadsregleringaraaav jordbrukets produkter med sikte på marknadsanpassning , delsatt gränsskyddet ges sådan utformning att det harmonierar med det skydd jordbmketi Europadelen av tillämpar. ---- Länsstyrelsenanser-- inte att det finns anledning att ha en 46 nationellambitionsnivå att vara ett intemationellt föregångsland när det Prop.1989/90:146 gäller att snabbt avveckla stödåtgärder till inhemsklivsmedelsproduktion Bilaga 2 och därvid nödvändiggöra en starkt ökadimport. 4.40 Länsstyrelseni : Vi ställer oss bakom principen omen förenklad reglering. Vi kan däremot inte förstå varför jordbmksnäringenskall fråntas rätten till en politik som innebär en viss intera prisutjämningmellan olika delar av landet beroende på olika produktslag. ---- Ettfortsatt gränsskydd är nödvändigt . ----- Gränsskyddetbör vara så utformat att den inhemska produktio nen i stort är anpassad till den svenska konsumtionen. ---- Sverigefår i GATT-förhandlingaraa inte gå före andra länder genomen egen avreglering och ensidiga åtaganden. ---- Vidfortsatta förhandlingar om avregleringar, bör hänsyn tas till dei stränga regleraa inom livsmedelsområdet.