prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Dammsäkerhelsulredningensom utsågs av regeringen mol bakgmnd av översvämningama tidigaresamma höst föreslog i sill belänkande (SOU 1987:64) Dammsäkerhel och skydd molöversvämningar all ett forskningsprogram om orsakema till översvämningar etc.skulle initieras. Utredningen föreslog att ansvaret för forskningen skulleläggas på (). hardärefter fått i uppdrag av regeringen all utarbeta ett forskningsprogram fördetta. En redovisning har skett . SMHLsförslag innebär all ett tillämpat forskningsprogram påbörjas med inriktning molextrema hydrologiska förhållanden. Arbetet skall enligt förslaget styras av enprogramkommitté som utarbetar detaljplaner i samarbete med berörda forskare,väljer ul forskargmpper och föreslår hur medlen skall fördelas. SMHLs förslag har remissbehandlatsoch en sammanställning av remissinslansemas synpunkter finns tillgänglig imiljö- och . Regeringenanser del vara väl klarlagt all del från energisynpunkt finns behov av atlinitiera forskning om orsaker till översvämningar som komplement lill denforskning på detta område som finansieras av kraftföretagen. Ett sådantforskningsprogram bör i liden vara begränsat till varefter detutvärderas. Regeringen avser därför anslå högst 3 milj. kr. fören sådan forskningsinsats. Regeringen kommer senare att ange närmareföreskrifter för denna tidsbegränsade forskningsinsats saml utse ordförandeoch ledamöter i programkommittén. Dessa medel bör anvisas av de medel som slårtik regeringens disposition på anslaget Energiforskning. Regeringen utgår frånall kraflförelagen bidrar med medel för sådana forskningsinsatser som liggernära den forskning fömtsätts bedriva. Företrädare för kraflförelagen börmedverka i programkommitténs arbete. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. I prop 1989/90: IOO(bil. 16 s. 146) har regeringen föreslagit atl, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för /91 under angiven anslagsmbrikberäkna följande belopp. Regeringenlar nu upp denna fråga. 1988/89Utgift 346402 550 1989/90 Anslag 293 588000 1990/91 Förslag 343 800000 Under anslaget redovisas utgiftemaför statens stöd för forskning och utveckling på energiområdet inom ramen förHuvudprogram energiforskning. Regeringen har i avsnitt21.2.2 21.2.4 och i avsnitt 7 redovisat sina överväganden och förslag rörandeenergiforskningen under budgetåren 1990/91 1992/93. Inom HuvudprogramEnergiforskning beräknar vi . för /91. Förbudgetåren 1991/92 och 1992/93 beräknar vi anslaget lill 339,8 milj.kr.respektive 333,8 milj.kr. I linje med vad vi tidigare redovisat kommer ifortsättningen verksamheten vid all i sin helhet redovisas underHuvudprogrammet. Del innebär att Studsvik inte längre redovisas på någotsärskilt anslag på statsbudgeten. De programansvarigaorganen har för sin planering och organisation av insatsema inomhuvudprogrammet behov av all kunna göra fleråriga åtaganden. Alltsedan energiforskningsprogrammelstartades har regeringen haft bemyndigande all i samband med stöd lillenergiforskningen göra åtaganden efler det aktuella budgetåret ochefler del beslutade Ireårsprogrammels slut. Sådana bemyndiganden bör få lämnasäven under /91 för atl möjliggöra kontinuitet och långsikligheti forsk- Detta är av särskild betydelse med hänsyn lill behovetav all mer långsiktigt kunna bygga upp resursbasen inom universitet ochhögskolor. Regeringen beräknar behovet av åtaganden för budgetåren1991/92-1996/97 till 270, 220, 150, 100, 75 resp. 75 milj. kr. Regeringen föreslårall bemyndigar oss att lämna sådana bemyndiganden. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. 1. all godkänner deriktlinjer för energiforskning för budgetåren 1990/91-1992/93 som angetts (avsnirt21.2), 2. atl godkänner deriktlinjer rörande som angetts (avsnitt 21.2.3), 3. all godkännerriktlinjerna för planerings- och organisationsfrågor i enlighet med vad som angetts(avsnitt 21.2.4), 4. all godkännerriktlinjerna för forskning rörande dammsäkerhet och översvämningar som angetts(avsnitt 21.2.5), 5. all bemyndigarregeringen all under /91 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med stöd lill forskning och utveckling inom energiområdet som, inräknatredan fattade beslut, innebär åtaganden om . för budgdård 1991/92,. för budgdård 1992/93, . för budgdård 1993/94,. för /95, . förbudgetård 1995/96 saml75000000 kr. förbudgetård 1996/97, 6. all lillEnergiforskning under tolfte huvudtiteln för /91 anvisar ellreservationsanslag på . 21.3 Forskning om turism och rekreation turistrådfick regeringens uppdrag all kartlägga ulbildnings-ochforskningsbehovet inom luristseklorn. Utredningsarbetet redovisades i rapporten(turistråd Rapport 1:85). Av rapporten framgår bl.a. att forskningenkring turism och rekreation är obetydlig och långtifrån motsvarar behovet aven långsiktig kunskapsuppbyggnad. Turismens allt större betydelse för bl.a.samhällsekonomin, sysselsättningen och den regionala utvecklingen samt desssnabba tillväxt såväl internationellt som nationellt ställer allt större kravpå kunskap och beslutsunderlag. Företagen inom turistnäringen, organisationeroch offentliga organ saknar i hög utsträckning underlag för sitt långsiktigahandlande. Rapporten har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser instämde ituristrådets bedömningar. Turismenhar utvecklats snabbt över i stort sett helavärlden. Den inhemska turismen dominerar fortfarande i de flesta ländermen även resandet över nationsgränser växer snabbi. beräknas antaletinternationella lurislbesök ha uppgått till nära en halv miljard, vilketinnebär all antalet var fem gånger större än . Utvecklingenhar inneburit all turismen nu är en av världens viktigaste näringar mätt efleromsättning. Tillgängliga prognoser visar också på en fortsall snabb expansionav såväl den nationella som internationella turismen. Regeringen har gjortbedömningen alt forskningen om tjänstesektorn i allmänt är eftersatt. Detgäller även turism och rekreation. Staten bör därför ta ett ansvar för attutveckla grundläggande forskning inom delta område. Forskning om turism ochrekreation bör ta sin utgångspunkt i etablerade vetenskaper som nationalekonomi,företagsekonomi, statsvelenskap,socio-logi och kullurgeogafi. Forskningentangerar andra områden för tillämpad forskning som transportforskning,miljöforskning och byggforskning. Regeringen har bedömt altdel främsta forskningsbehovet föreligger vad gäller turismens betydelse församhällsekonomin.Det gäller för del första forskning om vilka dejar avsamhällsekonomin som direkt eller indirekt berörs av efterfrågan på turist- ochrekrealiosljänsler. För det andra bör forskning om de faktorer som bestämmerefterfrågan på turisttjänster genomföras. Fömtom inkomst- och prisrdationerbör också belysas hur olika kvalitetsbegrepp kan appliceras på tjänster inomturism och rekreation. Regeringen har bedömt allen professur bör inrättas i ämnet nationalekonomi med inriktning på turism ochrekreation. För professuren jämte vissa kostnader i anslutning till dennaföreslås ett belopp av 1 milj. kr. tillföras anslaget Samhällsvetenskapligafakulteterna under åttonde huvudtiteln för /91. Regeringen har avsikt alluppdra ål universitets- och högskoleämbetet all i samråd med humanislisk-samhällsvdenskapligaforskningsrådet utarbeta ett förslag till ämnesbeskrivning samt lokalisering.Som ett första ahernativ bör övervägas att knyta professuren till universiteteti . Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. 22 verksamhetsområde Prop. n , Avsnitt 22 22.1 Forskningensomfattning och organisation 1nedanstående tabell sammanfattas resurserna vad avser forskning om denoffentliga sektorn, konsumentforskning, ungdomsforskning saml jämställdhelsforskning.I tabellen redovisas endast reformer. Till dessa förändringar kommer för budgetåret1990/91 kompensation för pris- och löneförändringar. Även för de kommandebudgetåren kommer anslagen att omräknas för pris- oeh löneförändringar. Debelopp som anges som reformer skall dock ses som absoluta belopp och kommer ej atlprisomräknas det år reformen läggs ul. Anvisat Förslag Beräknat Beräknat 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 Forskning om ofF. sektor 1,7' +0,5 -1-7,0 +10,0 Konsumentforskning +2,0 Ungdomsforskning - +2,5 +0,5 +1,0 2,6 - +1,0 - ' Medlen till delegationen för forskning om otfentligsektor upphör i och med innevarande år. Medlen för avser forskningsrådsnämden. 'Medlen Ibr jämställdhetsforskning avses foras över tillutbildningsdepartementet fr.o.m. /92. Tillcivildepartementet finns det tre delegationer knutna vilkasuppgift bl. a. är all stödja och stimulera forskningsinsatser på olika områden.Delegationen för forskning om den offentliga sektorn har en inriktning påövergripande frågor om den offentliga sektorns roll i samhällsutvecklingen.Den verkar för ell ömsesidigt informationsutbyte mellan forskare och denoffentliga sektorn, lar initiativ tik forskningsprojekt och finansierarforskning. Bam-och ungdomsddegationen har en rådgivande roll gentemot regeringen i barn- ochungdomsfrågor. Delegationen bedriver därutöver opinionsbildande verksamhet iform av seminarier, forskning och debattböcker. Delegationenför jämsläddhet.sforskning har bl.a. lill uppgift all initiera forskning somrör jämställdhet mellan kvinnor och män saml att vara rådgivande tilldepartementet i ärenden som rör ansökningar om medel för forskning ochutveckling i dessa frågor. 22.2 Forskning om den offentliga sektorn 22.2.1Delegationen för forskning om den offentliga sektorn och dess verksamhethittills Medstöd av forskningspoliliska beslut (prop. 1983/84:107 bil.lO, UbU28, rskr. 401) inrättades i decembersamma åren delegation (C 1984:A) för forskning om den offentliga sektorn. Den skulle arbeta . Delegationens verksamhet be handlades på nytt forskningsproposition (prop. 1986/87:80, 449 29 1989/90. bil.l1) med förslag som godkändes av (FiU 26, rskr 283). Forskningensroll i det pågående förnyelsearbetet inom både stat och kommun framhölls.Delegationen skulle fortsätta sin verksamhet medsamma inriktning som . Dessutom fick den möjlighet att finansieraforskning för alt förbättra situationen inom eftersatta områden. Delegationens kartläggningav pågående forskning hade nämligen visat att förvaltningsforskningen varsplittrad och viktiga delar av den offentliga förvaltningen var försummade avforskningen. Delegationen skulle också arbeta för att del inom universitetenbyggdes upp stabila miljöer för forskning om den offentliga sektorn. Eftersom kostnaderna inteborde bäras av staten ensam träffade regeringen en överenskommelse med de bådakommunförbunden om atl man för olika forskningsinsatser under en treårsperiodtillsammans skulle anslå 10 milj. kr. varav och förbundensvarade för hälften var. De områden somdelegationen särskilt skulle uppmärksamma var enligt propositionen: Förhållandet mellan olika delarav den offentliga förvaltningen. Forskningsprojekt har initierats och pågårinom samtliga dessa områden. Delegationen har på olika sätlarbetat för att utveckla samarbetet mellan forskningen och den offentliga sektom.Ett viktigt forum har delegationens tidskrift blivit. 1 tidskriften har forskningsresultat redo-visals och centrala problem ide offentliga verksamheterna har behandlats av både forskare och företrädareför stat och kommun. Delegationen har vidare anordnat seminarier ochkonferenser. Forskningsöversikter och rapporter har publicerats. I och med att delegationenfick möjligheter att ge direkt stöd till forskning ökade också intresset frånforskarvärlden. Ett omfattande kontaktnät har etablerats. Ett 40-tal forskareär engagerade i projekt som har fått ekonomiskt stöd från delegationen. Förnyelsearbetetseffekter och utvecklingsbehov bör analyseras Detpågår ett omfattande förändrings- och förnyelsearbete inom den offentligasektorn. Regeringen anser atl detta förnyelsearbete måste befrämjas medforskning och utvecklingsarbete av större omfattning och bredd än dennuvarande. Detta är nödvändigt, inte minst med tanke på den omstrukturering somden offentliga sektorn befinner sig i, och som kan förväntas bli ännukraftigare . Finansieringen bör vara långsiktig. Det är enförutsättning för att stabila forskningsmiljöer skall kunna byggas upp och föratt locka nya forskare att etablera sig inom området. I detta förnyelsearbetekan forskningen bidra med kunskaper och metoder som stöd men också gestimulans och status ål arbetet. En övergripande forskningsuppgift är attstudera vilka effekter den förda politiken får. Behovet av kunskaper är mycketstort när det gäller utveckling av målstyrning, uppföljning och utvärdering avresultat samt effektiva syslem för information och erfarenhetsåterföring. Inom kommunerna ochlandstingen pågår det ett utvecklingsarbete med inriktning påledning och styrning samt effektivisering av verksamheterna. Åtgärder vidtasför all minska seklorstänkandet. Man decentraliserar verksamheter ochdelegerar ansvar och befogenheter längre ul i organisationen. Politikerrollenförändras mot mera målstyrning, medan personalen ges ökat utrymme att bestämmahur målen skall uppnås. Man utvecklar metoder för att mäta och utvärderaverksamheterna. Alternativa verksamhetsformer utvecklas. Del finns ett nära sambandmellan utvecklingen av nya politiska styrformer, en vidgad roll för deanställda och brukarnas inflytande. Den ofTentliga sektorns tjänster är i regelinte några färdiga produkter. Etl ökat inflytande från dem som efterfrågartjänsterna gör att tjänsterna bättre kan anpassas till efterfrågan. Del ärdetta som kvalitet i tjänsterna i hög grad handlar om. Detta innebär all de somarbetar i direkt kontakt med dem som efterfrågar tjänsterna måste ges ökatansvar och större befogenheter. Driftansvar och ekonomiskt ansvar bör i ökadutsträckning föras samman. Detta kan leda lill att resurserna utnyttjas bättreoch till atl kvaliteten i verksamheterna kan öka. Meddessa utgångspungler blir forskning som rör medborgarnas/bm-karnas inflytande,nya sätt att organisera verksamheterna, nya samverkansformer mellan privat ochoffentligt samt kooperativa former i offentlig versamhel betydelsefull. Ävenfrågor som rör ledning, styrning, utvärdering och personalutveckling blir idetta perspektiv vikliga forskningsområden. Detkrävs även forskning om de övergripande styrsystemen. Den statligadetaljstyrningen gentemot myndigheterna har minskats. En ny budgetprocesshåller på att införas med en fördjupad verksamhelsprövning . Detsker en övergång till en mer långsiktig och flexibel resursstyrning och lillramanslag. Kraven på uppföljning och utvärdering skärps Statenhar också i ökad utsträckning överfört uppgifter och beslutanderätt från denstatliga till den kommunala nivån. Ambitionen har varit all successivt gå övertill en ökad ramlagstiftning och en ökad andel generella statsbidrag. Forskningsom i del perspektivet blir relevant gäller bl.a. det nya statligabudgetsystemet, tillämpning av marknadsmekanismer, de finansiella relationernaoch ansvarsfördelningen mellan stal och kommun samt studier om den offentligasektorns effektivitet och produktivitet. Prop.1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep. Den kommunala sektornsutvecklingsarbete är mycket angelägel Kommuneroch landsting har ansvar för huvuddelen av den offentliga sektornsverksamheter. Detta talar för att de också tar ansvar för del utvecklingsarbetesom syftar lill att förbättra den egna verksamheten. Särskilt som erfarenhetenvisar all utvecklingsarbetet bör bedrivas i nära anslutning lill verksamhetenoch bmkarna för att bli framgångsrikt. Regeringenanser alt det är angelägel att det verksamhetsanknutna utvecklingsarbetet inomden kommunala sektorn förstärks. Finansieringen bör ske med kommunala medel.Staten bör liksom ta huvudansvaret för den mer gmndläggandeforskningen om den offentliga sektorns funktionssätt liksom för forskamtbildninginom relevanta vetenskapsområden. Svenska kommunförbundethar utformat riktlinjer för sitt arbete med all stimulera FoU-verksamhet som ärinriktad på kommunernas behov av kunskaper om den egna verksamheten. Enligt vadregeringen har erfarit har även beslutat atl kraftigtöka sina anslag lill kommunalt inriktad FoU . Regeringen harockså erfarit att det pågår ett beredningsarbete med liknande inriktning inomLandstingsförbundet. 1 båda fallen kommer betoningen atl ligga på tillämpadforskning och utvecklingsarbete. Regeringen anser del varamycket viktigt att denna verksamhet kommer till stånd. Målsättningen bör varaall få en större kraftsamling inom forsknings- och utvecklingsverksamheten somstöd och stimulans åt förnyelsearbetet i den offentliga sektorn. Prop.1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep. Förslagom programarbete för den stadiga forskningen Omden offentliga sektorns samlade FoU-verksamhet skall bli effektiv behövs intebara etl ökat utvecklingsarbete. Även grundforskningen bör ges en störreomfattning. Regeringen avser därför all under /91 låta utföraett programarbete avseende forskning om den offentliga sektorn. Programarbetet skallhuvudsakligen gälla grundläggande forskning om den offentliga sektorns ledning,styrning, organisation och utvärdering. Forskning med denna inriktning är i dagspridd över etl stort antal problemfält med många små projekt. Insatserna ärbegränsade till sin omfattning och spridda över många discipliner ochorganisationer, vilket gör all information och erfarenheter gentemot denpraktiska verksamheten ofta fungerar dåligt. Utgångspunkten iprogramarbetet skall vara att den traditionella arbetsfördelningen mellanstatens ansvar för grundläggande forskning och forskamtbildning ochproduktionens ansvar för forskningsanknutel utvecklingsarbete skall ha singiltighet även här. Avsikten är således att utreda vilka fasla resurser somkrävs vid universiteten och högskolorna samt vilka satsningar som bör ske genomforskningsråden. Forskning som rör denoffentliga sektorns ledning, styrning, organisation och utvärdering haren sektorsövergripandekaraktär. Den ger generell kunskap som inte är knuten lill en enskild sektor.Den rör problemområden som är gemensamma för den statliga och den kommunalasektorn. Iprogramarbetet bör bl.a. den statliga sektorsforskningen granskas i syfte attundersöka om det är lämpligt alt den i vissa stycken kan få en inriktningmot problem som är mer allmängiltiga för den offentliga sek- Prop.1989/90:90 torn. Visserligen förekommer sektorsforskning med inriktning påledning. Avsnitt 22 styrning, organisation och utvärdering. Men den utgörsom regel inte Civildep. självständiga program, utan ingår i störreämnesstrukturer som gäller utvecklingen av innehållet i verksamheterna. Regeringenföreslår att delegationen för Jörskning om den offentliga sektorn upphör den Ijuli 1990. Del kommer dock all krävas ytterligare medel för all avslutapågående forskningsprojekt eller för all stödja projekt som är en direktfortsättning på projekt som har fått stöd. Del är också viktigt atldet kontaktnät med olika forskargrupper som delegationen har byggt upp kanbibehållas även om formerna förändras. Medel för dessa uppgifter finnsberäknade i årets förslag lill statsbudget under trettonde huvudtiteln,anslaget Vissa utvecklingsåtgärder (prop. 1989/90:100 bil.15). Regeringenhar tidigare under avsnitt 21.3 föreslagit alt ett inlitut förkvalitetsutveckling bildas. Verksamheten skall stimulera och aktivt bidra positiv kvalitetsutveckling i alla delar av det svenska samhället. Regeringenanser all kvalitetsfrågorna spelar en viktig roll även inom de offentliga versamheterna.Det finns ett stort behov, både inom privat och offentlig sektor, att utvecklametoder för all utvärdera kvalitet i tjänster. Vi anser därför att del inomramen för det föreslagna programarbetet närmare bör utredas i vilkenutsträckning inslilulel kan tillgodose den offentliga sektornsutvecklingsbehov. Föratt bekosta programarbetet bör trettonde huvudtitelns anslag Utredningar m. m.ökas med . utöver regeringens förslag i årets budgetproposition. För1991/92 föreslås ytteriigare och /93 föreslås ytteriigare10000000 kr. en totafbas om . vid periodens slut. 22.3 Konsumentforskning 22.3.1 Verksamheten Konsumentforskningenär tvärvetenskaplig tik sin karaktär och kan inte hänföras till något särskilt universildsämne.Forskning som är konsumentpoliliskl relevant bedrivs inom olika ämnen viduniversitet och högskolor. Konsumentverkethar lill uppgift alt stödja och ta initiativ till konsu-menlinriklad forskning.Verket hade fram lill början av 1980-lalet ett särskilt anslag i statsbudgetenför atl stödja forskningen på konsument-området. Som mest disponerade man drygt1 milj. kr. för sådana insatser. Verket kunde bl. a. lämna bidrag tillgrundläggande forskning om hushållens situation. Under1970-talel inrättades även tjänster för konsumentforskning vid vissa universitet. Flera av dessa tjänster har dock omvandlats och fått en inriktning mot andra forskningsområden. Konsumenlleknisk forskning har sedan början av 1970-talel bedrivits vid . forskningspolitiska proposition (prop. 1986/87:80 bil. 6) uttala- 453 des att konsumentteknikvar ett angeläget forskningsområde. beslöt att inrätta enordinarie professur vid för konsumenttekniskforskning. Finansieringen av verksamheten vid den konsumenllekniskainstitutionen vid har dock inte kunnat få någonlångsiktig lösning. Vid finnssedan 1 januari 1988 en konsumentteknisk nämnd. Den är ett rådgivande organtill och har där till uppgift att verka för all bmkarkravbeaktas vid utvecklingen och upphandlingen av produkter. I nämnden ingårföreträdare för ell stort antal myndigheter, högskolan, kommuner, landsting, branschforskningsinslitutoch standardiseringsorgan. 1989/90:90 Avsnitt22 Civildep. 22.3.2 ökat stöd tillkonsumentforskningen Konsumentforskningenhar haft svårt att etablera sig vid universitet och högskolor. Området är genomsin mångvdenskapliga karaktär splittrat på flera vetenskapliga discipliner.Avvecklingen av särskilda forskningsanslag har dessutombidragit lill att forskningen på konsu-mentområdel har begränsats. Områdetskomplexitet och avsaknaden av etl sammanhållet forskningsprogram har lett lillall kunskapsutvecklingen inte har varit tillfredsställande. Regeringen ansermot denna bakgmnd att den konsumenlpoliliska forskningen bör ges ell aktivtstöd för atl kunna etablera sig långsiktigt. Konsumentforskningen harett myckel brett arbetsområde. Den kan vara inriktad på individbeteenden vidköptillfallet, att en produkt fungerar för sill ändamål, all den inte är fariig,all vamdistribulionen är likfredsslällande, etc. En mycket viktig uppgift förkonsumentforskningen är att sätta in olika konsumentbeteenden i en helhet. Densamhällsvetenskapligt inriktade konsumenlforskningen kan ge värdefulla bidragtill den förändring av livsstil som t. ex. en mer resursknapp och miljöanpassadutveckling kan kräva. Del handlar om att skaffa kunskaper för en aktivteknikvärdering och alt visa på altemativa livsmönster som kan tjäna som förebilder. Regeringen finner attforskning som ger fördjupade kunskaper om bmkarkrav är intressant i fleraavseenden. Det gäker bl.a. den snabba teknikutvecklingen, den nyaarbetsmarknaden i våra bosläder, standardiseringens ökade betydelse inom ramenför den västeuropeiska integrationen saml bmkarkravens nära koppling tillmiljöfrågorna. Erfarenhetema avkonsumentverkets stöd till sektorsforskningen på konsumentområdet är goda.Regeringen anser därför atl bör få förstärkta resurser försådan forskning. a. stödja såväl grundläggandeforskning som tillämpad forskning och sprida informaiion om forskningen.Regeringen föreslår 2 milj. kr. för sådana insatser under /91.Medlen bör anvisas över ell särskik reservationsanslag på statsbudgeten. När det gällerbasresurserna för konsumentteknisk forskning vid tekniska högskolahar regeringen beräknat under anslaget Tekniska fakulteterna underåttonde huvudtiteln. Regeringenhar lyft fram ungdomsfrågorna som ett av de viktigaste områdenainför framliden. Regeringens barn- och ungdomsdelegation har under entvåårsperiod, via medd från allmänna arvsfonden, bl.a. gett stöd lilluppbyggnaden av ett antal forskningscentra knutna till universitet ochhögskolor.