prop · GD0377 · 1989-12-31 00:00:00 — För fritidshus och köp av monteringsfärdigt husföreslås i stället uttryckliga regler om garanti. Ga-ranlireglerna gällerendast tidsbestämda garantier. Härmed avses all näringsidkaren genom garantieller liknande ulfärsldse har åtagit sig att svara för l.ex.fritidshusets beskaflFenhel. Enligt förslaget skall näringsidkaren svara såsomför fel för sådan bristfallighet som uppkommer under den angivna garantitiden.Detta innebär två saker. För det första är näringsidkarens ansvar undergarantitiden ett ansvar såsom för fel. Konsumenten har då rätt till hela delpåföljdssystem som utredningen föreslår när ett fel föreligger. För det andrainnebär regeln all näringsidkaren alllid skall svara för avvikelse frångarantin om den uppkommer under den angivna garantitiden. Alla tidsbestämdagarantier skall med andra ord tolkas som s. k. funktionsgarantier. Förutomden nu angivna regeln om materiellt ansvar för tidsbestämda garantier föreslårutredningen en regel om en omvänd bevisbörda till konsumentens fördel. För attgå fri från sitt garantiåtagande måste näringsidkaren göra sannolikt attbrislfällighelen beror på olyckshändelse eller på omständighet som är althänföra lill konsumenten. Närdet gäller påföljd vid fel utgår förslaget från alt konsumenten först och främstskall kunna begära att få en avtalsenlig prestation. hållerdärför en uttrycklig regel om att konsumenten har rätt all få felet Prop.1989/90:77 avhjälpt. Undantag görs emellertid för fall då ett avhjälpandeskulle med- Bilaga 1 föra oskäligt stora kostnader eller olägenheter förnäringsidkaren. Del föreslås också att näringsidkaren i princip skall ha rättatt avhjälpa felet. Enligtförslaget skall som huvudregel gälla atl avhjälpande skall ske utan kostnad förkonsumenten. Konsumentenhar också enligt förslaget i princip rätt att vid fel hålla inne betalningenoch kan därigenom utföra påtryckning på näringsidkaren för att få denne att t.ex. avhjälpa felet. Vidfel i näringsidkarens prestation föreslås atl konsumenten också skall ha rätttid prisavdrag. Den rätten har dock konsumenten bara om felet inte avhjälps.Prisavdrag skall enligt förslaget motsvara vad det normall kostar att få feletavhjälpt. En kompletterande regel föreslås för det fallet att kostnadema äroskäligt stora. Prisavdraget skall då bestämmas med hänsyn till felelsbetydelse för konsumenten. Istället för prisavdrag kan hävning bli aktuell som påföljd vid fel inäringsidkarens prestation. Förslaget skiljer härvid mellan å ena sidan förvärvav färdiga bostadshus och å andra sidan olika former av entreprenadavtal ochköp av hussatser lill monteringsfärdiga hus. Närdet gäller förvärv av färdiga hus är reglerna anpassade till hävnings-reglernai jordabalken. Det innebär vid fel av ringa betydelse att hävning får skeendast om näringsidkaren har förfarit svikligt. Om felet ej är av ringabetydelse får hävning i princip alltid ske. Talan om hävning måste dock normaltväckas från del att konsumenten tillträdde huset. Närdet gäller entreprenadavtal och köp av bussatser till monleringsfärdiga hushar utredningen beaktat att del kan föreligga svårigheter all genomföra enhävning. Näringsidkares prestation vid en delvis utförd entreprenad kan t.ex.inte återbäras på samma sätt som man lämnar tillbaka en såld vara. Hävning fårdärför bara ske om felet är väsentligt. Det gäller framtida, dvs. ej utförda,prestationer. Redan utförda prestationer får emellertid hävas endast om feletsväsentlighet är särskilt kvalificerad. Det har i förslaget uttryckts så attsyftet med näringsidkarens prestation skall vara i huvudsak förfelat på gmndav felet. Hävninginnebär i princip att vardera partens preslationsskyldighel faller bort. Redanfullgjord prestation skall lämnas åter. Någon särskild regel härom harutredningen inte ansett erforderlig när det gäller förvärv av färdiga hus. Menför de ur hävningssynpunkt mer besvärliga situationerna vid entreprenadavtaloch avtal om köp av hussatser till monteringsfärdiga hus har utredningenföreslagit uttryckliga regler som i och för sig bygger på den nämnda allmännaprincipen. 1 enlighet härmed har utredningen föreslagit all näringsidkareninte har rätt till betalning vid hävning. Konsumenten skall lämna tillbaka vadnäringsidkaren har presterat i den mån det är möjligt ulan olägenhet ellerkostnad av betydelse. Om konsumenten helt slapp att betala för vad som intekan återlämnas, skulle han kunna göra en "obehörig vinst".Utredningen föreslår därför all konsumenten i skälig utsträckning skallersätta näringsidkaren dennes kostnader som lett till en värdeökning förkonsumenten. Vid hävning beträflFandeåterstående del bör utgångspunkten enligt ut- Prop. 1989/90:77 redningenvara att konsumenten skall få en fullständig prestation för Bilaga 1 sammapris som skulle ha gällt om avtalet inte hade hävts. Näringsidkaren har ienlighet härmed räll att få betah för vad som är gjort med ett belopp sommotsvarar priset för prestation i dess helhet, med avdrag för vad det normaltkostar atl få den återstående delen utförd. Närdet gäller dröjsmål på näringsidkarens sida innehåller förslaget uttryckligaregler i ämnet för sådana entreprenadavtal som omfattas av lagförslaget. Depåföljder som konsumenten enligt förslaget kan göra gällande mot näringsidkarevid dröjsmål är innehållande av betalningen, krav på utförande av åtagandet,hävning av avtalet eller krav på skadestånd. Konsumentenfår häva avtalet eller fordra skadestånd p.g.a. ell dröjsmål endast om han inomskälig lid efter åtagandets avslutande har reklamerat genom att underrättanäringsidkaren om dröjsmålet. Enligtförslaget får hävning ske endast under fömtsättning alt dröjsmålet är avväsentlig betydelse för konsumenten. Hävning får i princip endast skebeträflFande den del av åtagandet som återstår. Men om syftet med åtagandel ihuvudsak är förfelat p.g.a. dröjsmålet får avtalet hävas i sin helhet. På sammasätt som vid fel ger reglerna utrymme för hävning även när del finns starkaskäl all anta alt ell dröjsmål av väsentlig betydelse kommer att inträflFa. mening finns del ett behov av alt genom tvingande reglertillförsäkra konsumenten rätt till skadestånd. Skadeståndsreglerna är därför iprincip tvingande till konsumentens förmån. Näringsidkaren och konsumenten hardock möjlighet att träffa avtal om dels att skadestånd inte skall utgå när felavhjälps efter besiktning, dels att konsumenten skall ha en självrisk,motsvarande högst av basbeloppet, när det är fråga om fel somupptäcks först efler garantibesiktningen (beträflFande fritidshus och köp avbyggsats till monteringsfärdiga hus fel som upptäcks senare än eftertillträdel). Närdet gäller skada på gmnd av fel eller dröjsmål är näringsidkarenskadeslåndsskyldig om han inte visar all skadan inte beror på försummelse avhonom själv eller någon som han har anlitat. Näringsidkaren har med andra ordbevisbördan för att han inte varit försumlig. Det är alltså fråga om etl s. k.presumtionsansvar. Närdet gäller skador på annan grund än fel eller dröjsmål skiljer utred ningen i lagförslaget på sakskador som drabbar konsumentens egendom medan den är i näringsidkarens besittning eller i övrigt under dennes kontroll, å ena sidan, och övriga skador, å den andra. BeträflFande den första typen av skador föreslås ett presumtionsansvar. Del kan i praktiken röra sig om skador på gmnd av atl näringsidkaren bmstit i sin vårdplikt eller i sin omsorgsplikt i övrigt när det gäller konsumentens egendom. BeträflFande den andratypen av skador föreslås ett vanligt culpa-ansvar, Prop. 1989/90:77 dvs.konsumenten måste visa att näringsidkaren har varit försumlig för att Bilaga 1 skadestånd skall utgå. Utredningenföreslår också att vissa näringsidkare i bakre led skall ha ettskadeståndsansvar för uppgifter vid marknadsföringen. Det gäller t.ex.materialleverantörer och branschorganisationer. Detta skadeståndsansvar ärbegränsat lill uppgifter som varit vilseledande. Även underlåldse all lämnaviss information föreslås kunna leda till skadeståndsskyldighel. Utredningenföreslår också regler om nedsättning av skadeståndet. 1 överensstämmelse medvad som redan måste anses gälla skall konsumenten vara skyldig att vidtaskäliga åtgärder för att begränsa skadan. Ytterligare föreslås en allmän regelom nedsättning av skadeståndet på gmndval av en skälighetsbedömning. Hänsynskall då tas till näringsidkarens svårigheter att fömtse och hindra skadansuppkomst samt omständigheterna i övrigt. Personskadorhålls hell utanför utredningens reglering. Skälet är bl. a. all det ekonomiskaskyddet vid personskador i stor utsträckning är tillgodosett genom annanlagstiftning och att personskador är mycket artskilda från de skadetyper somnaturligen bör regleras i en lag om förvärv av nya småhus. Utgångspunkteni lagförslaget är givetvis att parterna själva skall komma överens om prisei.Så sker ju också regelmässigt. Men för de entreprenadavtal som omfattas avförslaget föreslås ändå vissa regler. Om priset inte skulle vara avtalatföreslås all del skall bestämmas efter en skälighetsbedömning varvid hänsynbl.a. skall tas till gängse pris för motsvarande arbete. Lagförslagethar hämtöver en bestämmelse som sätter en övre gräns för näringsidkarensmöjlighet att ta betalt i de faU när han har lämnat en ungefärlig prisuppgift.Priset får då inte överstiga det pris som har uppgeils med . Vidareföreslås regler om betalningsskyldighet för förberedande undersökning och ompristillägg p.g.a. fördyring efter avtalets träffande. Detföreslås också en uttrycklig regel om atl konsumenten inte är skyldig attbetala för näringsidkarens prestation i den mån den har förstörts genomolyckshändelse före tidpunkten för farans övergång till konsumenten. Denkonsument som av näringsidkaren krävs på etl ospecificerat belopp har små möjligheter all kontrollera alt del som begärs moisvarar ett skäligt pris. För all de omnämnda reglema om priset inte skall bli verknings lösa föreslår utredningen därför atl näringsidkaren vid entreprenadarbeten som utförs på löpande räkning skall vara skyldig all på konsumentens begäran utställa en specificerad räkning. Räkningen skall vara lillräckligt specificerad för att möjliggöra en bedömning av prisberäkningen saml av arten och omfattningen av ulfört arbete. Konsumenten får härigenom en möjlighet att kontrollera inte bara priset utan också vad som har blivit 93 gjort.Innan konsumenten har fått en specificerad räkning är han som regel Prop.1989/90:77 inte skyldig att betala. Konsumentenhar enligt förslaget rätt att avbeslälla ett sådant entreprenad-åtagande somomfattas av lagen. Rätten till avbeställning gäller oberoende av om konsumentenkan visa några särskilda skäl för avbeställningen. Men från denna huvudregelgörs i förslaget undantag för det fallet atl åtagandet avser ett sammanbyggtgmpphus. 1 sådana fall har en ovillkorlig avbeställ-ningsrält ansetts kunnamedföra ölägenheter av sådan grad all avbeställning bör kunna göras bara omavbeställningen inte medför väsentliga olägenheter för näringsidkaren. 1förslaget skiljs på ersättning för det arbete som är ulfört vid avbeställningenoch ersättning för förlust. För utfört arbete skall näringsidkaren haersättning motsvarande prisei om avtalet endast hade avsett det utfördaarbetet. Dämtöver skall näringsidkaren enligt utredningens förslag ha ersättningför förlust som uppkommer genom alt han har haft kostnader för arbete som harinställts, på gmnd av uppdraget underlåtit att åla sig annat arbete eller iövrigt inrättat sig efler uppdraget. Ersättning utgår alltså inte för uteblivenvinst på den avbeslällda delen av uppdraget. Däremot kan näringsidkaren fåersättning för att han före avbeställningen har missat chansen tillannat arbete, antingen genom att tacka nej till eller låta bli alt söka andrauppdrag. Om näringsidkaren efler avbeställningen har försummat att vidtaskäliga åtgärder för att begränsa förlusten, sätts ersättningen ned imotsvarande mån. Detta innebär bl. a. atl näringsidkaren efler avbeställningenär skyldig att söka skaffa sig ersättningsuppdrag i stället för det avbeställdaarbetet. Reglemaom avbeställning är :i princip tvingande. Om parterna har IräflFat avtal omnormalersättning skall dock en sådan överenskommelse kunna gälla. Utredningenhar härvid framför allt tänkt på överenskommelser i form av standardavtal. Medhänsyn till del lämpliga i atl låta ersättning utgå på gmndval avlättillgängliga normalbelopp, har näringsidkaren enligt utredningens förslagrätt till en sådan normalersättning om den är skälig med hänsyn till vad somnormall kan antas tillkomma näringsidkaren enligt lagen. Utredningensförslag innehåller även regler om vilka påföljder näringsid karen får tillgripa vid dröjsmål på konsumentens sida. Reglerna är begrän sade till sådana entreprenadavtal som omfattas av lagen. Del är främst fråga om att konsumenten inte betalar . Men det kan också gälla all konsumenten inte lämnar nödvändig medverkan. De föreslagna reglema är tvingande till konsumentens förmån. Syftet med reglema är bl. a. atl dra en gräns för hur hårda sanktioner näringsidkaren får tillgripa mot konsu menten. Depåföljder som utredningen föreslår vid konsumentens dröjsmål gäller Prop.1989/90:77 rätt för näringsidkaren att ställa in arbetet och rätt att häva. Rätlenatt ställa in arbetet föreslås gälla i de fall betalning skall ske helt ellerdelvis i förskott. Undantag föreslås för det fallet att arbetet har påbörjatsoch ett inställande av arbelet skulle medföra risk för allvarlig skada förkonsumenten. Även vid bristande medverkan från konsumentens sida fårnäringsidkaren ställa in arbetet. 1samband med att näringsidkaren ställer in arbetet, kan det uppstå kostnader förhonom. Utredningen föreslår all näringsidkaren skall ha rätt lill ersättningför dessa kostnader. Näringsidkarensrätt atl häva avtalet gäller bara beträflFande återstående del. Hävningsrättenfömtsätter också atl näringsidkaren först har påmint konsumenten om dennesdröjsmål. Enligtvad som fömt har sagts föreslår utredningen alt konsumenten skall ha generellrätt att avbeslälla ett entreprenadåtagande men att han då skall ersättanäringsidkaren enligt vissa regler. Situationen vid'dröjsmål på konsumentenssida har många beröringspunkter med situationen vid avbeställning. Omnäringsidkaren häver avtalet på gmnd av konsumentens kontraktsbrott, skallkonsumenten enligt förslaget därför betala som om han hade avbeställt åtagandelden dag näringsidkaren hävde avtalet. 1989/90:77 Bilaga 2 SAMMANFATTNING(SOU 1987:30) Idetta delbetänkande behandlas frågan om säljarens ansvar för faktiska fel ifastighet enligt 4 kap. 19 § jordabalken. Förslagetinnebär inte några nyheter i sak när det gäller säljarens ansvar för lämnandeutfästelser (garantier) rörande fastighetens skick, del konkreta felansvaret.BeträflFande det abstrakta felansvaret, dvs. säljarens ansvar för attfastigheten är i det skick köparen hade anledning att räkna med vid köpet,utgår förslaget liksom gällande rätt från att köparen är skyldig att undersökafastigheten. Vad köparen upptäckt eller bort upptäcka vid en sådan undersökningräknas inte som fel i lagens mening. Att köparen har en undersökningspliktframgår av den föreslagna lagtexten. Säljaren svarar för s.k. dolda fel, dvs.fel som inte kunde upptäckas vid en med vederbörlig omsorg företagenundersökning av fastigheten. Vihar utgått från att det inte skall vara nödvändigt för den som köper envillafastighet eller fritidsfaslighel alt anlita särskilda experter för attfullgöra undersökningsplikten. Endast om det finns vad vi kallat särskilda varningssignaler t. ex. fuktfläktar i källarvåningen skall det anses påkallat all anlitaexperter för att närmare undersöka fastigheten. Viföreslår särskilda lagregler om besiktning vid köp av en- och ivåfamiljshus.Avges ell besiktningsutlåtande före köpet av en opartisk och sakkunnigbesiktningsman, som godtagits av båda parter, bortfaller köparensundersökningsplikt. De bristfalligheter som anmärks i utlåtandet kan självfalletinte räknas som fel i lagens mening, eftersom köparen kände till dem närköpeavtalet ingicks och priset bestämdes. Förslaget bygger på tanken att maninte kan begära av köparen atl han skall göra mer ingående undersökningar än enbesiktningsman funnit påkallat. Enligtgällande rätt bortfaller köparens felansvar i princip först efter utgången avden vanliga tioåriga preskriptionstiden. Vi föreslår att särskildareklamationsregler införs efter förebild av vad som gäller enligt konsumenlljänsllagenliksom även vid köp av lös egendom. Huvudregeln är enligt förslaget att köparenskall reklamera fel hos säljaren inom skälig lid efler del all han upptäcktfelet, dock senast från köpet. Gör köparen inte det, bortfallerhans rätt gentemot säljaren. Är det fråga om en- eller Ivåfamiljshus som ennäringsidkare sålt i sin rörelse till en konsument, är den ytterstareklamationsfristen i stället . Närfel föreligger i en såld fastighet, har säljaren enligt gällande rätt vissamöjligheter att häva köpet och att få skadestånd. I dessa delar innebärförslaget i allt väsentligt inte någon ändring i sak. Köparens rätt tillprisavdrag behålls i förslaget, som i den delen innehåller den nyheten att ilagtexten anges hur prisavdraget skall beräknas. Efter förebild av de nordiskaförslagen lill ny köplag föreslås att prisavdraget skall motsvara skillnadenmellan fastighetens värde i felfritt skick och dess värde i det felaktigaskicket. Förslaget bygger på attfelreglerna utgör dispositiv lag. När en näringsid kare utfört eller låtit ulföra byggnadsarbete på en bostadsfastighet, avsedd 96 för en eller två familjer,och därefter i sin yrkesmässiga verksamhet överiå- Prop. 1989/90:77 terfastigheten till en konsument, uppställer förslaget vissa begränsningar iBilaga 2 avtalsfriheten. För att lagen alls skall kunna frångås genom avtalkrävs att konsumenten före köpet fått tillgång tifi ell besiktningsuUålande.Har ett sådant utlåtande funnits, kan näringsidkaren friskriva sig från skadeståndsansvar.Han kan också genom avtal begränsa den tioåriga reklamationsfristen till . Reglerna om hävning och om prisavdrag kan däremot inte sättas ur spelgenom avtal. 7 1989/90. SAMMANFATTNING(SOU 1988:66) Prop. Bilaga 3 I dettabetänkande, utredningens slutbetänkande, behandlas tre skilda Varje frågabehandlas separat och framställningen är därför uppdelad i tre olikadelar. Den första delen gäller köp av byggnad på ofri 1 den andra delen behandlas frågan om överlåtelseförbud i Den sista och tredje delen gäller frågan om vad som bör gälla vidköp av fast egendom när det konstateras atl en i köpehandlingen inlagenuppgift om köpeskillingen är felaktig. Utredningensöverväganden har resulterat i förslag som innebär viss förändring gentemotgällande rätt i samtliga av de nämnda frågoma. Till följd härav utmynnarutredningsarbetet i förslag som innebär författningsändringar beträflFande dengällande köplagen och jordabalken. Närdel gäller köp av byggnad på ofri grund föreslås att den nuvarande köplagenkompletteras med en ny paragraf, 72 §. Innebörden av den föreslagnabestämmelsen är att vårt tidigare förslag beträffande fdreglema i jordabalken(se SOU 1987:30) görs tillämpliga vid köp av byggnad på ofri gmnd. Den nyaparagrafen kan därmed sägas utgöra en särreglering av felansvaret när detgäller säljarens ansvar för fel i bestämt gods (42 §) köplagen. Nuvaranderättsläge beträffande överlåtelseförbud och andra villkor som inskränkerägarens rätt all förfoga över sin fastighet är oklart. I förevarande belänkandelämnas förslag som undanröjer sagda oklarhet. Enligt förslaget blir det möjligtför partema, säljaren och köparen, all med giltig verkan avtala om inskränkningi köparens rätt alt förfoga över fastigheten såvitt gäller köparens rätt allträffa avtal om storieken av vederlaget när köparen i sin tur ö'erlålerfastigheten. Regeln är generell, dvs. den kan tillämpas på alla Rirsäljningar,inte bara på kommunala försäljningar av statligt belånade småhus. Villkorethar, efter förebild av regleringen i 4 kap. 4 § jordabalken, tidsbegränsadgiltighet. Villkoret gäller för en lidsperiod . Skulle villkoret avseannat än vederlaget eller har än den stadgade blivit bestämd, ärvillkoret, men inte köpet, ogiltigt. Dennu redovisade regeln föreslås bli intagen i en ny paragraf, 4 kap. 6a§jordabalken. 1 denna paragraf föreslås också ingå en specialregel (andrastycket) som gäller överlålelseförbud vid successionsrättsliga transaktioner. Förslagetom överlålelseförbud föranleder en del tillägg i jordabalkens regler omtomträtt. De berörda bestämmelserna är 13 kap. 6§ och 21 kap. 4 § jordabalken. Vad'gällerden tredje delfrågan, oriktig köpeskilling, gäller som bekant att ell avtal om köp av fast egendom kan förklaras ogiltigt på talan av part för den händelse den verkliga köpeskillingen inte anges korrekt i köpehandlingen. Del nu föreliggande förslaget innebär att denna ordning ändras. I korthet innebär lösningen att uppgiften i köpehandlingen om köpeskillingen är bindande för parterna, även om partema skulle i en sidoöverenskommelse ha IräflFat avtal om en annan köpeskilling. Skillnaden jämfört med gällande rätt blir alltså att avtalet om 98 själva fastigheten blirgiltigt men att sidoöverenskommdsen blir ogiltig Prop. 1989/90:77 ochpartema bundna vid den uppgift om köpeskillingen som finns i Bilaga 3köpehandlingen. Författningsförslag (SOU 1986:38) Prop. Bilaga 4 Förslag till Lag om förvärv av nya småhus 1 §Denna lag gäller avtal mellan en näringsidkare i dennes yrkesmässiga verksamhet och en konsument om avtalet avser 1. förvärvav fastighet eller toraträll lill vilken hör ett nytt bostadshus, som huvudsakligen är avsett att användas av en eller två familjer eller del av året, 2. förvärv av bostadshus enligtpunkt 1 som inte utgör tillbehör till fastighet eller tomträtt, 3. åtagande alt helt eller delvisutföra eller låta utföra det arbete som behövs för alt färdigställa ettbostadshus enligt punkt 1, eller 4. försäljning avmonteringsfärdigt hus avsett att utgöra sådant bostadshus som anges i punkt 1. Harnäringsidkaren i fall som avses i första stycket 3 även åtagit sig all låtautföra annal arbete än sådant som avser bostadshuset gäller lagen också i frågaom det arbetet. Lageninnehåller även bestämmelser om skadeståndsansvar vid marknadsföring. 2 §Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelsema i denna lag är till nackdel för konsumenten är utan verkan mot denne, om inte annat anges i lagen. 3 §I fall som avses i 1 § första stycket punktema 1 och 2 svarar närings idkaren för att bostadshuset har uppförts fackmässigt och i överensstäm melse med avtal mellan näringsidkaren och konsumenten. Gäller avtalet försäljning av monteringsfärdigt hus svarar näringsidkaren för att hussats en är fackmässigt tillfredställande och överensstämmer med avtalet mellan näringsidkaren och konsumenten. 1fall som avses i 1 § första stycket punkt 3 gäller i fråga om näringsidkarensåtagande vad som föreskrivs i 4 8 §§. 4 §Näringsidkaren skall utföra åtagandet fackmässigt och i överens stämmelse med avtal mellan näringsidkaren och konsumenten. Han skall med tillbörlig omsorg ta till vara konsumentens intressen och samråda med denne i den utsträckning som del behövs och är möjligt. Ominte annat får anses avtalat, ingår det i åtagandet att näringsidkaren skalltillhandahålla behövligt material. 5 § Näringsidkaren skall särskilt iaktta alt åtagandet inte utförs 1. i strid mot sådanaförfattningsföreskrifter eller myndighetsbeslut som väsentligen syftar till allsäkerställa att bostadshuset eller anordning i del är tillföriitligt från säkerhetssynpunkt,eller 2. i strid mot förbud enligt 4 §marknadsföringslagen (1975:1418). 6 § Om konsumenten vill att åtagandet skall ulföras på ell sätt som Prop.1989/90:77 enligt vad näringsidkaren bör förslå inte kan vara till rimlig nytta för Bilaga 4 konsumenten med hänsyn till kostnaden eller funktionen eller andra sär skilda omständigheter, skall näringsidkaren avråda konsumenten från att