prop · GD0387 · 1989-12-31 00:00:00 — ordningen vara knuten tillnågot som makama själva lätt kan iaktta, Prop. 1989/90:87 nämligen enöverenskommelse dem emellan. Texten andra stycket bör Bilaga 3 kunna lyda:"Avtalet skall otvetydigt framgå av äktenskapsförord eller annan skriftlighandling". 3§ Som ovan sagts kommer med all säkerhet hemvislbegreppet att vålla svårigheteri tillämpning. Regelni 4 kap 3 § väcker vissa betänkligheter. För två svenska makar, vilka i sambandmed giftermålet lar sill hemvist i en annal stat, l.ex. biståndsarbetare ochhans huslm eller en induslritjänsleman på ell längre uppdrag i utlandet, tordedet vara naturligt atl se förmögenhetsförhållandena i äktenskapet regleradegenom svensk lag, åtminstone så länge vistelsen i det främmande landet inteblivit långvarig. Är landet för det nya hemvistet exotiskt eller dess språksvårtillgängligt för makama synes anknytningen lill svensk lag än naturligare. Detkan förefalla naturligt att makama efler en längre lids vistelse i det nya hemvistlandellåter del landels lag gälla, men en fix gräns, , såsom i förslaget, ärdiskutabel. 3kap 1 § p 3 och 4 kap 1 § p 5 i förslaget till lag om intemationella familjerällsfrågor,nedan benämnt lagförslaget, ger svensk domstol en långtgående behörighet att taupp frågor rörande underhåll lill bam och make samt makarsförmögenhetsförhållanden. Således är svensk domstol behörig om svaranden ulaninvändning om rättens behörighet har gått i svaromål i saken. I betänkandet(sid 230) anförs all "frågan om svensk domstol är behörig får behandlassom andra rättegångshinder, vars tillämpning är beroende av invändning....".Vidare uttalas all del för all domsrätt skall föreligga måste krävas allsvaranden går i svaromål i sak antingen skriftligen eller vid en förhandling.Fråga uppkommer hur del skall förfaras när en svarande inte fullgör denskyldighet han enligt rätte-gågnsbalken har att genast avge svaromål.Tingsrätten vill mot bakgmnd av vad ovan citerats framhålla atl den inte kanfinna annal än all stadgandena bör tillämpas så atl rällegångshinder kanföreligga även ulan invändning samt att en fömtsättning för svensk domstolsbehörighet är atl svaranden vid förberedelsen genast avger svaromål. I annalfall lorde den situationen kunna uppkomma att etl mål än anhängigt hos domstolunder avsevärd tid trots all ovisshet råder om svensk domstol alls är behörig. 5 Övriga frågor : Lagförslagetanvisar i 6kap 1 § som reservfomm. Delta synes lämpligt med hänsyn till tingsrättens erfarenhet av familje rällsliga mål med intemationell anknytning. Handläggningen av sådana 84 målär generellt sett mer komplicerad än handläggningen av andra familje- Prop.1989/90:87 rättsliga mål. Tingsrätten finner sig, med hänsyn till detansträngda arbets- Bilaga 3 läget, föranlåten att framhålla atl den nyalagstiftningen om familjemål kan komma att föranleda en ökad arbetsbörda förStockholms tingsrätt. Ibetänkandet (sid 327) har angivits atl del bör vara tillräckligt om de omständighetersom betingar den utländska myndighetens behörighet förelåg antingen närförfarandet inleddes eller när avgörandet meddelades. Tingsrätten anser attlagtexten för tydlighels skull skall kompletteras i enlighet med vad ovananförts i betänkandet. Tingsrättenförordar alt lagförslagets 6 kap 5 § ändras så all däri anges "har ellerhar haft" i stället för "har". Därigenom kommer stadgandet ävenall reglera t. ex. det fall all utländsk lag skall tillämpas på egendomsförhållandenför makar, som vid äktenskapets ingående log hemvist i ett främmande land ochdärefter fått hemvist i utan att ha varit bosatta här . 6kap 10 § i lagförslaget innehåller en sedvanlig bestämmelse om ordre public.Med hänsyn lill vad som av tradition avses härmed vill tingsrätten framhållaall del inte är troligt all en domstol skulle komma att betrakta som stridandemot ordre public alla de omständigheter som anges i betänkandet. Uppsalauniversitets juridiska fakultetsnämnd: I1 kap 2 § introduceras termen "bosättning" i lagtext vid sidan av "hemvist".Även om tanken är klar och förtjänar anslutning (motiven s2l4) förefallerdet tveksamt om man skall på detta sätt ytterligare berika den legislalivaterminologin med en term, som skall tolkas och bestämmas vid sidan av"hemvist". Det vore enligt fakulletsstyrdsens uppfattningtillräckligt atl säga "hemvist i ". Praxis lordehär i tillräcklig omfattning belysa hemvistbegreppets innebörd. 1 sammastadgande, andra punkten, bör "var och en av dem" av språkliga skälutbytas mot "båda var för sig" eller "vardera av dem".Meningen är språkligt sett något oklar. Kombinationen av "inte" och "antingen- eller" utgör inte gott språkbmk. Det är icke entydigt om hinderslöshelskravetär kumulalivt eller alternalivt. Om det senare avses, kunde lydelsen vara:"....vardera av dem dessutom visa atl hinderslöshet föreligger antingenenligt lagen i den stat där hon eller han har hemvist eller i den stat därvederbörande är medborgare." Avses ett kumulalivt krav kan man formulera:"vardera av dem dessutom visa att hinder mot äktenskapet inte möter varesig enligt lagen i den stat där han eller hon har hemvist eller i den därvederbörande är medborgare". Vadovan anförts om begreppet "bosättning" gäller även 6 kap2 § IFL; stadgandetsynes umbärligt. Lagradsremissens lagförslag Prop. Bilaga 4 1 Förslag till Lag om vissa internationella frågor rörande makars förmögenhetsförhållanden 1§ Denna lag är tillämplig på frågor om makars förmögenhetsförhållanden somhar anknytning till en främmande stat. Lagensbestämmelser gäller dock inte i den mån något annat följer av en annan lag. 2§ En fråga om makars förmögenhetsförhållanden får las upp av svensk domstol, 1. omfrågan har samband med ett äktenskapsmål i , 2. om svaranden har hemvist iSverige, 3. om käranden har hemvist iSverige och svensk lag är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden, 4. om frågan rör egendom iSverige, eller 5. om svaranden i en uppkommenfråga har godtagit alt saken prövas i eller har gått i svaromål i sakenulan invändning om domstolens behörighet. Särskildabestämmelser om svensk domstols behörighet i frågor om bodelning med anledningav en makes död finns i lagen (1937:81) om internationella rättsförhållandenrörande dödsbo. En sådan fråga får las upp av svensk domstol även i fall somanges i första stycket 2, 3 och 5. 3§ Har makar eller blivande makar skriftligen avtalat att en viss stats lag skalltillämpas på deras förmögenhetsförhållanden, skall det gälla om 1. avtalet avser lagen i en statdär någon av dem hade hemvist eller var medborgare när avtalet ingicks, och 2. något annat inte följer av 5 12 §§ . Ärden ena maken död, får den efterievande maken ingå ett avtal enligt förstastycket med den avlidnes arvingar och universella lestamenlstagare. 4§ Har tillämplig lag inte bestämts genom avtal, gäller lagen i den stat därmakarna tog hemvist när de gifte sig. Ombåda makarna senare har tagit hemvist i en annan stat och varit bosatta där , tillämpas i stället den statens lag. Har båda makarna tidigare under äktenskapet haft hemvist i den staten eller är båda 86 makarna medborgare i denstaten, tillämpas dock den statens lag så snart Prop. 1989/90:87 de har tagit hemvist i staten. 5 §En rättshandling mellan makar avseende deras förmögenhetsförhål landen är giltig, om den stämmer överens med den lag som är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden när rättshandlingen företas. Företas rättshandlingen före äktenskapet, är den giltig, om den stämmer överens med den lag som blir tillämplig när makarna ingår äktenskap. Rättshandlingenskall vidare anses giltig lill formen, om den uppfyller formkraven enligt lageni den stat där den företas eller där makarna då har hemvist. Äktenskapsförordmellan makar som har hemvist i när rättshandlingen företas blir dockgällande här i landet endast om registrering sker enligt bestämmelserna i äktenskapsbalken.Gåva mellan makar som har hemvist i när gåvan ges blir gällande motgivarens borgenärer endast om vad som föreskrivs för sådan giltighet i 8 kap. 1§ har iakttagits. Särskildabestämmelser om bodelning m. m. 6 §På begäran av en make eller en dödsbodelägare skall svensk lag tillämpas beträffande förfarandet vid bodelning, även om en utländsk lag är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden. Bestämmelsema i svensk lag om förfarandei vid bodelning får tillämpas också när den utländska lagen föreskriver en annan form för delning eller avräkning beträffande makars egendom. Enbodelning enligt 9 kap. 1 § andra stycket får dock förrättasbara om den tillämpliga utländska lagen på motsvarande sätt tillåter makarnaall förrätta bodelning under äktenskapet när de är ense. 7 §Vid en bodelning skall makarnas samtliga tillgångar och skulder här i landet och utomlands beaktas, om inte något annat följer av den lag som är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden. Vid lottläggningen bör en make i första hand tilldelas egendom som tillhör honom eller henne utomlands. Finnsdet egendom i ett främmande land och kan det antas att bodelningen inte kommeratt gälla i det landet, får bodelningen begränsas till att gälla en viss del avmakarnas egendom. En sådan begränsning får dock inte göras, om någon av makarnahar rimliga skäl att motsätta sig det. 8 § Har del i en främmande statmeddelats ell slutligt beslut om legal separation och har makarna inteåterupptagit sammanlevnaden, skall egendom som makarna har förvärvat eflerseparationen inte ingå i en bodelning där svensk lag är tillämplig på makarnasförmögenhetsförhållanden. Vid en sådan bodelning skall täckning för skulderberäknas med hänsyn lill förhållandena vid separationen. 9 § bestämmelserom förfogande över makars ge- 87 mensamma bostad och bohagoch om en makes räll all vid bodelning Prop. 1989/90:87 överta sådanegendom skall alltid tillämpas, om bostaden och bohaget Bilaga 4 finns iSverige. 10§ Vid en bodelning som görs här i landet får jämkning ske enligt 12 kap. ,även om en utländsk lag är tillämplig på makamas förmögenhetsförhållanden. 11 §Inskränkningar som en utländsk lag innehåller i en makes räll all förfoga över sådan fast egendom eller tomträtt som tillhör denne make och finns här i landet kan inte göras gällande mol tredje man i vidare mån än vad som följer av svensk lag. Detsammagäller inskränkningar i en makes rätt atl förfoga över sin övriga egendom elleralt skuldsätta sig, om tredje man och maken befann sig i närrättshandlingen förelogs och tredje man inte kände lill eller borde ha känttill inskränkningen. 12 §Begränsningar som en utländsk lag innehåller i en makes skyldighet att med sin egendom svara för sina skulder kan inte göras gällande här i landet, om skulden hänför sig lill en rättshandling varigenom en make har förfogat över sin fasta egendom eller tomträtt och egendomen finns här i landet. Detsammagäller om skulden hänför sig lill en rättshandling varigenom en make harförfogal över annan egendom eller skuldsalt sig, om tredje man och maken befannsig i när rättshandlingen företogs och tredje man inte kände till ellerborde ha känt till inskränkningen. 13 § Om del inte finns någonbehörig domstol när svensk domsrätt föreligger enligt denna lag, skall fråganlas upp av . 14 § Vid tillämpningen av dennalag skall den som är bosall i en viss stat anses ha hemvist dar, ombosättningen med hänsyn lill vistelsens varaktighet och omständigheterna i övriglfår anses stadigvarande. 15 § En bestämmelse i en utländsklag får inte tillämpas, om det skulle vara uppenbart oförenligt med gmndernaför den svenska rättsordningen att tillämpa bestämmelsen. Denna lag träder i kraft den 1juli 1990, då lagen (1912:69) om vissa intemationella rättsförhållanden rörandeäktenskaps rättsverkningar skall upphöra att gälla. Vid tillämpning av 1 § andrastycket skall med annan lag likställas förordningen (1931:429) om vissa intemationellarättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap. Bestämmelserna i 2 § medförinte att svensk domstols behörighet i en frågasom väckts vid domstolen före ikraftträdandet går förlorad. Har talan i ell måleller ärende som avser makars förmögenhetsförhål- Prop. 1989/90:87 landen väckts vid domstol före ikrafllrädandet, tillämpas äldre bestäm- Bilaga 4 Har en för bodelning avgörandelidpunkt inträtt före ikraftträdandet, tillämpas äldre bestämmelser om makarsförmögenhetsförhållanden vid bodelningen. Detta gäller dock inte frågor ombodelningens form eller frågor som avses i 6 §. En gikig rättshandling rörandemakars förmögenhetsförhållanden som förelogs före ikraftträdandet förlorar intesin giltighet genom den nya lagen. Utdragur protokoll vid sammaniräde Närvarande:f.d.. regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådetUlf . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till lag om vissa internationella frågor rörande makarsförmögenhetsförhållanden. Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Lagrådetlämnar förslaget ulan erinran. Regeringensproposition......................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... ... 1 Propositionens lagförslag....................................... ... 3 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde den 1 febmari 1990 .. 7 1 Inledning.......................................................... 7 2 Allmän motivering ............................................. 8 2.1 Allmännautgångspunkter ............................. 8 2.1.1 Migrationen............................................... .... 8 2.1.2 Reformbehovet m.m..................................... ... 9 2.1.3 Gällanderätt............................................... 13 2.1.4 Bör tillträda 1978 årsHaagkonvention?. 2.1.5 Nationalitetsprincipen och hemvislprincipen...... .. 16 2.1.6 Återförvisning............................................. 18 2.2................................................................. Tillämpliglag 19 2.2.1 Tillämplig lag när avtal intehar träffats........... .. 19 2.2.2 Byte av tillämplig lag................... 2.2.3............................................................... Avtalom tillämplig lag 23 2.2.4............................................................... Begränsningari tillämpningen av utländsk rätt 25 2.3 Svensk domsrätt.......................................... .. 27 2.4 Ikraftträdande m.m....................................... 32 2.5 Information ............................................... 33 2.6 Kostnader och resursbehov ............................ 33 3 Upprättat lagförslag .......................................... 33 4 Specialmotivering.............................................. 33 5 Hemställan....................................................... .. 63 6 Beslut ........................................................... 63 Bilaga1 Sammfattning i aktuella delar av familjelagssakkunnigas be länkande (SOU 1987:18) Internationella familjerättsfrågor . 64 Bilaga 2 Familjelagssakkunnigas förslag lill lagtext i aktuella delar ... 66 Bilaga3 Sammanställning av remissyttranden............ 69 Bilaga 4 Det lill lagrådetremitterade förslaget............ 86 Bilaga5 Utdrag ur protokoll vid lagrådels sammaniräde den 18 janu ari 1990 ................................................... .. 90 Tryckeri, 1990 91