prop · GD0378 · 1989-12-31 00:00:00 — NO finner de föreslagna förändringamavälgmndade och framhåller särskilt rätten för stödmollagande tidningar atl iframliden utge annonsblad. och anger huvudsakligen stöder de föreslagna förändringama men att man reserverar sigi enskilda frågor. Föreningen ställer sig i huvudsak bakomkommitténs förslag men anser att slödel lill lågfrekventa tidningar ärotillräckligt. A-pressen ansluter sig huvudsakligen till förslagen omkvalifikationskriterier och övriga villkor men har invändningar motutformningen av stödet till högfrekventa storstadstidningar. RRV är kritiskt mot alt dagspresskommittén inte försökt beräkna de ekonomiskakonsekvenserna för statsverket av de olika, i och för sig välmotiverade,ändringsförslagen. RRV menar att kommittén bygger på orealistiska fömtsättningardå man förklarar atl kostnadema för driftsstödet kommer all minska. Flera avförslagen kan i själva verket bli kostnadsdrivande. Enligt RRV bör förslagendärför endast genomföras under fömtsättning av ökad restriktivitet med bidragssatsema.SPK, grafiska arbetsgivarna och SAF anser allmänt att presstödet i högre gradän bör inriktas på kostnadsrationaliseringar i de enskildatidningsföretagen. En successiv minskning av stödet skulle kunna öka företagensvilja till samarbete och andra kostnadsbesparingar. föreslåren reducering av driftsstödet i kronor räknat för att slödtidningamaskall ges en reell möjlighet all anpassa ekonomin till de nya fömtsättningama. FLT,som också förordar en nedskärning av driftsstödet , menaratt del efler bör övervägas humvida en fortsatt nedskärning kan göras. Dagstidningskommilténvill avskaffa det gamla hindret för tidningar att ge ut annonsblad som man uppbär driftsstöd. Remissopinionen är splittrad på denna punkt. Statskontoret, NO och TU finner del befogal att slopa regeln angående annonsblad. Statskontoret och NO anser, i likhet med kommittén, all presstödsreglerna inte bör hindra tidningama att förbättra sin ekonomi genom olika typer av kompletterande intäklskällor. har tidigare gjort ell uttalande i frågan om annonsblad. Där rekommenderas bl.a. tidningsföretagen all visa återhållsamhet när del gäller utgivning av annonsblad eftersom det kan innebära all dagslid- ningamas ställning som nyhets- och opinionsorgan försvagas. är man medveten om all utvecklingen inom vissa områden kan bli sådan att tidningsföretag tvingas att ge ut annonsblad för att försvara och stärka sin 75 ställning.RRV anser att förslaget om annonsblad ökar tidningarnas möj- Prop.1989/90:78 ligheter alt förbättra sina intäkter, vilket är positivt. Samtidigtär det en av Bilaga 2 de förändringar som kan medföra attkostnaderna för driftsstöd ökar, genom att antalet stödberättigade tidningarblir fler eller genom att färre tidningar föriorar sin bidragsrätt. ,Föreningen , , , AB saml den reservation som fogals till TU:s yttrande möter förslaget atltillåta stödmollagande tidningar att ge ul annonsblad med kritik och farhågor.Journalistförbundet anser all den gamla regeln bör finnas kvar. Förbundet villatt annonsbladsutgivning motverkas och alt tidningarna ägnar sig åt sinhuvuduppgift, alt ge ul allmänna nyhetstidningar. Föreningen alt det finns risk för all presstöd kan utnyttjas fiir en satsning påannonsbladsutgivning ulan journalistiskt informationsansvar, vilket skulle hotamångfalden. anser att annonsbladen innebär en fara fören fri, obunden och etiskt högtstående dagspress. FLT och TU:s reservanter argumenterari samma anda och menar att utredningens mediefilosofi avslöjar att vägen nu gårfrån en stark betoning av publicistiska funktioner hos tidningsföretagen stor förståelse för rent mediekommersiella produkter och utvecklingar. Manhänvisar också till alt motivet för det hittillsvarande produktionsbidragetvarit att kompensera för uteblivna annonsintäkter. , FLToch TU:s reservanter föreslår att de tidningar som ger ut annonsblad bör fådriftsstödet krympt med samma belopp som inkomsterna från annonsbladet uppgårtill. Dagstidningskommilténanger ett högsta täckningstal för all kunna komma i fråga för driftsstöd på 40%för hög- och medelfrekvenla tidningar och för lågtäckningstidningar. Tt/anseratt den nuvarande avtrapp-ningsmetoden bör behållas men att avtrappningen skermellan 40 och respektive 25 och . TU erinrar om att vissa tidningar,som enligt dessa regler skulle kunna erhålla presstöd, går miste om delta på gmndav de nya reglerna för tidningsföretag med särskilt goda resultat. TU förordarockså särskilda övergångsbestämmelser för dem som överskrider gränsvärdena såall stödet reduceras gradvis. 7?/; K menar alt förslaget atl höja gränsen för lågtäckningstidningarnastäckningslal från 20 lill är ännu en åtgärd som kan medförafördyringar för statsverket. Dagstidningskommitténanger att täckningsgraden skall avse en tidnings ulgivningsort. 1 de fall därdet är svårt all avgöra var en avläggares huvudredaktion faktiskt är belägen,skall den kommun räknas där täckningsgraden procentuellt sett är hög;st.Föreningen instämmer i kommitténs huvudprincip, men anser samtidigtall presstödsnämnden måste ges möjlighet all pröva frågan från fall lill fall.Del är inte rimligt, enligt föreningen, att en avläggare tilldelas en litenkommun där hushållstäckningen är relativt hög, om tidningen i enannan, större kommun har en betydligt högre upplaga men lägre täckningsgrad.Även Tidningsstatistik AB påpekar att det vid bestämmande av ulgivningsort för avläggarekan få oönskade effekter om kommuner med högst hushållstäckning bliravgörande. Dagstidningskommilténföreslår en särbestämmelse för ell fåtal, icke 76 lågfrekventa,tidningar på Golland, och i Laholmsområdet för att Prop. 1989/90:78 medgeett begränsat driftsstöd till tidningar med täckningslal över det Bilaga 2 generellagränsvärdet. Föreningen ansluter sig i stort till kommitténsslutsatser. , som i huvudsak ansluter sig till de föreslagna förändringamaför hög- och medelfrekvenla tidningar, anser all det klarare måste framgå avstödförordningen vilka gmnder som skall gälla för driftsstöd till tidningar somär undantagna från huvudregeln. Det bör vidare ankomma på nämnden att år frånår göra en fömtsättningslös prövning av vilka belopp som kan vara rimliga.Nämnden ogillar, i likhet med Föreningen , kommitténs uppfattningalt de belopp som utbetalats till Gotlandslidningama skaU tjänasom riktmärke. uppfattar den del av dagstidningskommitténsförslag som innebär att tidningens bidrag sänks från 1,44 till 0,9 milj. kr.som etl afivar-ligt hot mot tidningens existens. Tidningen fömtsätter all ennoggrann analys görs av den unika konkurrenssituationen i innanell beslut fattas som avsevärt skulle förändra fömtsättningama för tidningensfortsatta utgivning. är kritiska mot utformningen av särbestämmelsen. FöreningenLiberal Press anser all lidningssitualionen på Golland visserligen motiveraren särskild lösning men att det inte finns några skäl alt också undantaÖlandsbladet och som och LudvikaTidning inte ges samma särbehandling. Dessa fyra tidningar omfattas avsamma regler och marknadssituationen har inte förändrats på ett sätt sommotiverar olika behandling. vill behålla sitt presstöd.Tidningen menar att man, i likhet med de fyra tidningar som betraktas somutpräglade undantagsfall, har en speciell marknadssituation. En avveckling avpresstödet kan tvinga förelaget till personalinskränkningar ochformatbegränsningar, vilket leder till hämmad konkurrenskraft och risk försjunkande upplaga. Del skulle innebära alt tidningen kvalificerasför fullt presstöd och atl kostnaden för statskassan skulle bli större än fördel nuvarande slödel lill tidningen. hänvisar tillmarknadssituationen för dagslidningama i och kommuner,som företaget anser kan liknas vid situationen för Gotlandslidningama. Manvänder sig mot att presstödet till tidningen ökas tifi 4,4milj. som stödet till avvecklas. Därmed skulle enutgivning av i den omfattning som sker omöjliggöras.Företaget föreslår alt stödet till bägge tidningama slopas eller att manbehåller en del av stödet till bägge tidningama. I en senare skrivelse hänvisarDalamas till att tidpunkten för genomförandet får icke avsedda efieklernär det gäller den s. k. nedlrappningen. Företaget hemställer alt reglernaanpassas så atl nedlrappningen sker med utgångspunkt från del produktionsbidragsom utbetalats för . TC/föreslår alt tidningsutgivningen iLudvika och skall behandlas enligt samma riktlinjer som kommitténföreslagit beträflFande , och . Dagstidningskommilténvill behålla kravet på de lågfrekventa tidningar na att till övervägande andel ha en abonnerad upplaga. 7 1989/90. 1 saml Nr 78 terpress förordar däremotatt regeln, i konsekvens med kommitténs övriga Prop. 1989/90: 78 förslag omförenklingar, skall utgå. Det stämmer inte, menar föreningen. Bilaga 2 altregeln inte skulle ha medfört nackdelar för stödtidningarna, då många av demsom berörts regelmässigt sökt, och fåll, dispens från regeln. som lägsta abonnemangspris för att endagarstidningarskall vara berättigade till presstöd och ungefär del dubbla vid ivådagarsutgivning..Ri?K anser alt det lägsta abonnemangspriset på . borde sältas högrealternativt ersättas med en koppling mellan bidragsbelopp och abonnemangspris.RRV konstaterar att många lågfrekventa tidningar har extremt höga bidrag iförhållande till abonnemangspriserna. Dagstidningskommilténanser atl det inte längre behövs någon gräns för högsta procentandel annonservad gäller hög- och medelfrekventa tidningar, medan del för lågfrekventa tidrringaräven i fortsättningen bör finnas en maximigräns och atl den skall höjas från 40till . TU har inget att erinra mot förslaget. Statskontoret anser, i likhetmed kommittén, all presstödsreglema inte bör förhindra kompletterandeinkomstkällor. Därför är det befogal alt slopa restriklionen alt högst avutrymmet får upptas av annonser. /?/?Kanseralt förslaget ökar tidningarnasmöjligheter alt förbättra sina intäkter, vilket är positivt men att det, ilikhet med flera andra, är ett för staten kostnadsdrivande förslag. Dagstidningskommilténföreslår att kravet på det redaktionella innehållels omfång i de lågfrekventatidningarna skall sänkas från 1 300 lill per årgång. TidningsslaiislikAB vill att kontrollen av del nya gränsvärdet överlåts på bolaget på samma sättsom nu sker. menar att det gamla kravet på 1300 spaltmeterper år bör kvarstå. Nämnden kan inte se något skäl att sänka gränsen för de lågfrekventatidningarnas redaktionella innehåll. Särskilt inte som kommittén också betonarden vikt som de lågfrekventa tidningarna spelar för nyhetsförmedling ochopinionsbildning och att en större andel av driftsstödet föreslås gå tilldessa tidningar. Enligt i?/?Finnebär förslaget en fördyring för statsverket.Det blir lättare för nya tidningar att kvalificera sig för stöd och tidningarsom nu mottar stöd löper mindre risk att gå miste om det. Dagstidningskommilténvill att driftsstödet i fortsättningen skall beräknas på grundval avtidningsupplagan i stället för som hillills på pappersförbrukningen. Förslagetstöds av en enig remissopinion. Flera av instanserna, t.ex. presstödsnämnden,statskontoret och Föreningen hänvisar till atl den nyaberäkningsgrunden innebär en förenkling av presstödets administration. Andra, t.ex.NO och A-pressen, ser en fördel i alt den föreslagna beräkningsmetodenmotverkar de irrationella beteenden som det gamla systemet gav uppho\' lill. Bidragssatseroch stödbelopp Prop. Fleraremissinstanser pekar på en felräkning i betänkandets bilaga 3 av öiiaga z driftsstödetlill Arbetet . anger atl bidragssalsernaförefaller väl avvägda men att kommittén av allt att döma felaktigt utgåttfrån att Arbetet är en sjudagarstidning i stället för en sexdagarstidning.Tidningen skulle därmed få ett väsentligt lägre belopp. Nämnden utgår från attdetta observeras och att driflsbidragel får en sådan utformning att tidningeninte måste upphöra. A-pressen anser atl kommitténs beräkningsmodell för stödettill högfrekventa storstadstidningar inte håller som underlag för enproposition och alt en ny modell måste utarbetas. Arbetet skulleförlora 11, och inte 6 milj. kr. som kommittén felaktigt beräknat. Detta skullei sin tur medföra en oundviklig nedläggning av tidningen. A-pressen finner detheller inte rimligt med ell maximibelopp för de högfrekventa storstadstidningamapå 45 milj. kr. när det finns tidningar som har 47 milj. kr. A-pressenvänder sig även mot all samma beräkningstal används för tidningar med sex- och sjuda-garsutgivningtrots att kostnaderna för de senare är högre. Föreningen anser allförslaget vad gäller stöd till lågfrekventa tidningar är otillräckligt.Föreningen pekar särskilt på endagarslidningamas betydelse för mångfalden iåsiktsbildning och informationsutbud, och menar att en höjning lill 1,6 milj.kr. per tidning troligen utgör den mest kostnadseflFekliva insats staten kanvidta för all uppnå de presspoliliska målen. RRV anser all den nya indelningeni stödklasser behöver analyseras ytterligare för att riskerna föranmärkningsvärda iröskdeflFekler skall reduceras. RRV hänvisar också tilldagstidningskommitténs förslag att bidragsbeloppet för lågfrekventa tidningarsuccessivt skall trappas av när upplagan sjunker under 10000 exemplar.Förslaget är ett av dem som RRV anser kan medföra att kostnaderna fördriftsstöd ökar. Dagstidningskommitténanser att två tidningskategorier, i likhet med vad som varit fallet , skall kunna få driftsstöd även om inte alla krav i övrigt är uppfyllda. När det gäller tidningar som huvudsakligen är skrivna på andra språk än svenska och vänder sig till invandrare och språkliga minoriteter i , menar presslödsnämnden all åtminstone någon av de aktuella tidningarna bara till obetydlig del behandlar förhållanden i , vilket knappast var avsikten när yttrade sig 1986. Enligt presslödsnämnden bör det övervägas atl införa den något snävare bestämmelse som föreslogs i prop. 1985/86:98 om invandrarpoli tiken och enligt vilken tidningen till övervägande del skall innehålla nyhe ter, information och debatt om förhållandena i . När del gäller tidningar som i huvudsak distribueras lill svenska medborgare utomlands, hemställer Tidningen all presstödsreglema ändras så att tid ningen behandlas på samma sätt som andra lågfrekventa tidningar. Den stora geografiska spridningen av tidningens läsare gör all Sverige-Nytt har nn betydligthögre kostnader än andra lågfrekventa tidningar. Ändå kvitterar Prop.1989/90:78 man , enligt tidningen, ut betydligt lägre presslödsbdopp änandra Bilaga 2 tidningar med likartade fömtsättningar. Reduktionav stödbeloppet i särskilda fall Dagstidningskommilténföreslår att stödbeloppet i särskilda fall skall reduceras. Förslaget attdriftsstödet skall minskas med en tredjedel för tidningar med ett rörelseresultatsom, efler att driftsstödet räknats ifrån, är positivt och uppgår till mer än hälftenav stödbeloppet, stöds av presstödsnämnden och A-pressen. Nämnden vill dockbetona att det klart måste slås fast vad som skall avses med rör£:lseresultat.Det bör framgå all det rör sig om resultat före dispositioner och skatt. Delbör också framhållas atl en sådan regel kan förhindra att tidningar med mycketgod ekonomi erhåller driftsstöd även om övriga villkor är uppfyllda. TUföreslår all man vid jämförelsen av stödbelopp och rörelseresultat utgår frångenomsnittet av de senaste tre årens rörelseresullEit. Dagstidningskommitténföreslår all rätten lill driftsstöd upphör för tidningsföretag som,som de ger ut en lågläcknings-tidning och är introducerade på börsen,beslutar om vinstutdelning lill aktieägama. TU vill alt regeln omformuleras såatt den gäller för aktiebolag som ger ägarna en aktieutdelning som överstigerriksbankens diskonto plus en procent. A-pressen kritiserar förslaget, eftersomdet ytterligare försvårar de stödberoende tidningarnas möjligheter att skaflFasig riskvilligt kapital. Dagstidningskommitténanser att en tidning som pantsätter framtida driftsstöd skall få sitt bidragminskal till hälften. anser att förslaget ärtillfredsställande och i sak tillräckligt långtgående. Inte heller TU har någotalt erinra mot en sådan föreskrift. Dagstidningskommitténföreslår att ett särskilt utvecklingsstöd ersätter de nuvarande stödformernautvecklingsbidrag, samverkansbidrag och lån ur pressens lånefond.Utvecklingsstödet omfattar stöd till förpressinvesteringar, gemensammatryckeriinvesteringar, gemensamma köp av tryckeritjänster, andra slagsrationaliseringsprojekt samt utbildning i tidningsledning. Remissyttrandenaavser huvudsakligen de enskilda stödformerna men ett antal instanser lar också ställningi generella ordalag. NOoch TU har inget alt inviinda mot kommitténs förslag i den här delen. Även , , A-pressen och Föreningen press tillstyrker i huvudsak utvecklingsstödet. finner det i hög grad önskvärt med en utvidgad samproduktion. Förbundet menar all tidningama i första hand bör konkurrera med det redaktionella materialet och all samverkan därför bör ske i sådana former att de redak resursema förstärks. Förbundet saknar en diskussion i 80 kommitténsbetänkande om behovet av ökad mångfald, dvs. etablering av Prop. 1989/90:78 nyadagstidningar. I en reformerad presstödsordning bör det särskilda Bilaga 2 elableringsstödsom försvann få sin motsvarighet i ett bidragssystem som stimulerar tillnyetablering av tidningar. LO anser all förslaget lill utvecklingsstöd i stortsett är bra men känner tveksamhet när del gäller utbildningsfrågorna. A-pressenanser det vara utomordentligt angeläget att ett utvecklingsstöd konstrueratenligt kommitténs förslag inrättas. har A-pressen synpunkter när detgäller samverkansdelen och ulbild-ningsstödet. Föreningen stöder ihuvudsak kommitténs förslag när det gäller ett utvecklingsstöd som ersättningför nuvarande utvecklingsbidrag och samverkansbidrag. Däremoi anser man inteatt ett syslem med kreditgarantier i alla lägen kan ersätta möjligheten atllåna ur pressens lånefond. FLToch TU:s reservanter avvisar kommitténs förslag lill utvecklingsstöd och tillsärskilt stöd för samtryckning och utbildningsinsatser. Föreningen anser att del föreslagna utvecklingsstödet är diflfust och behäftat medbetydande risker för godtycke. Det beror inte minst på alt kommittén föreslårflera nya stödformer än de tidigare tre. Det kan heller inte vara en uppgiftför staten att via presstöd bekosta renodlat branschutvecklingsarbete ellerutbildningsfrågor i vid bemärkelse. Dagstidningskommilténföreslår att enskilda tidningar skall kunna ansöka om stöd i form av ett rentbidrag till rationaliseringar och investeringar i förpressledel. A-pressenansluter sig helt till förslaget. RRV avvisar däremot stödet till förpressinvesteringar.RRV vänder sig mot atl kommittén anger "förbättrat kostnadsläge" somett tillräckligt skäl för statliga stödåtgärder. Investeringar bör endastuppmuntras om strikt företagsekonomisk lönsamhet kan förväntas. Skulle delemellertid vara fråga om sådana investeringar, behövs inte några kontantasubventioner. RRV anser alt staten i stället bör stödja lönsamma investeringargenom kreditgarantier och möjligheter till lån, evenluefit med ell begränsat subvenlionsdemenl.Även statskontoret förordar kreditgarantier och lånemöjligheter framför kommitténsförslag. Statskontoret ifrågasätter om staten skall gå in med ell rent bidragom kostnaderna för en fömyelse av förpressproduktionen, som kommitténkonstaterar, inte är särskilt kännbara. Dagstidningskommilténanser att utvecklingsstödet i förpressledel skall innefatta krav på särskildakonsultinsatser och att presstödsnämnden skall kunna assistera ansökandeföretag i den delen. En rad instanser är kritiska mot förslaget.Presstödsnämnden finner del direkt olämpligt att man skulle kunna uppträda sområdgivare åt ansökande företag i fråga om konsultinsatser, eller i frågor omfaktaunderlag och uppföljning som kommittén också föreslår, för alt i ettsenare skede pröva ansökningar som baseras på de tidigare lämnade råden. RRVhar samma invändning. Statskontoret delar den uppfattning sortr framförs avdagstidningskommitténs reservanter, alt sådana stödvillkor vore etl alltförstort intrång i tidningarnas interna dispositioner. Även FLT och TU:sreservanter är kritiska mot all presstödsnämnden samtidigtskall fungera som rådgivare och beslutsorgan Prop. 1989/90:78 när detgäller bidrag. Man anser att presstödsreglerna bör vara gmndade Bilaga 2 påtydliga och förutsebara spelregler. , FLT och TU:sreservanter hävdar att dagspresskommilténs tankar om utvecklingsstödet ochpresstödsnämndens nya, aktiva roll i sammanhanget innebär ett hot motdagspressens integritet. Dagslidningskommitténsförslag att presstödsnämndens lånegivning skall avvecklas och ersättas med ettutvecklingsstöd för gemensamma tryckeriinvesteringar i form avräntesubventioner för lån som tas på den allmänna kredilmarknaden tillstyrks avstatskontoret. FLT och TU:s reservanter anser däremoi att Pressens lånefond börbeslå. Genom förmånliga lån eller kreditgarantier bör alla tidningar, även deicke presslödsberoende, kunna få lämpligt stöd för utvecklingsprojekt.Högerpressens Förening menar att Pressens lånefond bör ges en ökad roll för attuppmuntra tidningar som vill utvecklas. och FöreningenCenterpress vamar för följderna av all den nuvarande låneformen ersätts medkreditgarantier. En förändrad situation på kredilmarknaden kan innebärabetydande svårigheter för tidningsföretagen. är positiva till atl teknisk samverkan mellantidningsföretagen främjas. är de måna om all reglerna förutvecklingsstödet inte utformas så atl förelag som inte lyckas uppbringa ensamarbetspartner förvägras stöd. Man föreslår atl reglema för utvecklingsstödetutformas på i princip samma sätt som de nuvarande reglema för låneverksamhelen.Även A-pressen förordar ell särskilt stöd till tidningar som trots egen viljanekats samarbete. bör handlägga och avgöra sådana frågor.A-pressen anser också all dagens möjlighet för tidningar att få etttidsbegränsat annonssamverkansbidrag bör finnas kvar i det nyapresstödssystemet även om bidraget utnyttjats i ringa utsträckning tidigare. Dagstidningskommilténföreslår ett särskilt samtryckningsbidrag för att främja tidningsföretags köpav tryckeriljänsler hos en annan tidning. Statskontoret tillstyrker förslaget.,medan avstyrker. anser alt det klartmåste framgå att samlryckningsbidragel endast kan beviljas då en tidningupphör med egen tryckning och inte bara byter tryckeri. Vidare är del, enligtnämnden, inte nödvändigt all bidraget utgår med samma belop)p till desamverkande tidningama. Det förelag som får avvecklingskostnader bör kunna gesstörre bidrag än del förelag som ska ulföra legolryckningen. Dagstidningskommilténmenar att utvecklingsstöd skall kunna lämnas tiU andra särskilda ralionaliseringsprojektsom är avsedda att förbättra tid- 82 Föreningen betonar Prop. 1989/90:78 behovetav stöd lill små och medelstora tidningar som opererar på lokall Bilaga 2begränsade marknader och som är trängda av större region- eller överspriddatidningar. Enligt föreningen vore det fel att lägga fast alt en tidning somfått detta stöd en gång aldrig mer skulle kunna erhålla stöd. Man hänvisar tillden snabba tekniska och konkurrensmässiga utvecklingen. /?/? K avstyrkerförslaget om stöd till "övriga investeringar" av samma skäl som manavvisar stödet till förpressinvesteringar. Beträffande den här stödformenframgår det inte heller av betänkandet om tidningarna själva skulle bidra tillinvesteringarna eller om staten skulle stå för hela kostnaden, påpekar RRV. Dagstidningskommilténföreslår ell stöd till utbildning i tidningsledning inom ramen förutvecklingsstödet. Högst 5 milj. kr. I avvaktan på attverksamheten skall komma i gång bör särskilda utbildningsinsatser kunna fåstatligt bidrag. UHÅ, statskontoret, SPK, TU, , , ,. Handels och Konsumentmarknadspress ser i huvudsakpositivt på kommitténs förslag på denna punkt. UHÅanser, i liket med sina remissinstanser, all kommitténs förslag är välmotiverat. Enligt UHÄ bör utbildningen i lidningsledning förläggas tillhögskolan. Man pekar på viklen av atl utbildningen ges forskningsanknytning ochalt den blir tvärvetenskaplig.