prop · GD0311 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:11 om stiftsledningen i stift, m, m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ärkebiskopenavlastas en stor del av arbetsuppgifterna som stiftschef iUppsala stift genom att domprosten i med 75 procents befrielse från sinegen tjänst hjälper ärkebiskopen i stiftsledningen. I propositionen föreslåsatt en ny tjänst som biträdande biskop får inrättas i stift. Innehavarenav tjänsten skall på heltid fullgöra de uppgifter i stiftet som ärkebiskopendelegerar till honom eller henne. Tjänsten föreslås bli knuten tillärkebiskopsämbetet, vid vars kansli också skall finnas en sekreterare åt denbiträdande biskopen. En biträdande biskop, som inte på ärkebiskopens uppdragär ledamot och ordförande i eller stiftsstyrelsen, skall ha rättatt närvara vid deras sammanträden och delta i överläggningarna men inte ibesluten. Tjänstenskall inrättas av regeringen och skall tillsättas i samma ordning som gällerför annan biskopstjänst än ärkebiskopstjänsten. Deav reformen föranledda lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari1990. Kyrkomötethar yttrat sig över förslag till ändringar i församlingslagen, kyrkofondslagenoch prästanställningslagen. Kyrkomötet har därjämte lagt fram förslag omändringar i lagen om biskopsval och domkapitelslagen. Propositionen innehållerdärför tre huvuddelar: regeringens skrivelse tillkyrkomötet (s. 10) kyrkomötets yttrande (s. 17) föredragande statsrådetsställningstagande till kyrkomötets synpunkter och förslag (s. 42) Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste läsa alla tre delarna. 1 1989/90. 1989/90:11 1 Förslag till Lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184) Härigenomföreskrivs att 1, 13, 14, 19, 21, 22, 24, 33 och 42 §§ prästanställningslagen(1988:184) skall ha följande lydelse. 1§ Denna lag är tillämplig på bisko- Denna lag är tillämplig på bisko par och andra präster i svenska kyr- par, biträdande biskop och andra kan som har anställning i territo- präster i som har riella pastorat och stiftssamfällighe- anställning i territoriella pastorat ter. Bestämmelsernai 22, 23, 27 43 och 50 55 §§ skall tillämpas också på sådana präster isvenska kyrkan som har anställning i andra icke-territo-riella pastorat än hovförsamlingen. Avlöningsförmånerna i prästernas anställningar fastställs under medverkanav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (statligt regleradeanställningar). 13§ 1 varje stift skall det finnas en I varje stift skall det finnas en tjänst som biskop. I stift är tjänst som biskop. I Uppsalastift är ärkebiskopen biskop. / det stiftet får det också finnas en tjänst som biträdande biskop. stiftssamfällighet får det finnas tjänster som stiftsadjunkt, kontraktsadjunktoch pastorsadjunkt. Valav biskop förrättas enligt be- Val av biskopar och av en biträ- stämmdserna i lagen (1963:633) dande biskop i stift Vörräl- om biskopsval. tas enligt bestämmelserna i lagen (1963:633)om biskopsval. Enligt lagen (1982:942) om Enligt lagen (1982:942) om utnämner regering- utnämner regering en till biskop en av de tre som har en till biskop en av de tre som har föreslagits vid biskopsvalet. föreslagits vid biskopsvalet. samma skall gälla om utnämningen av en biträdande biskop i stift. 19§ Regeringen får meddela före- Regeringen får meddela före- skrifter om de särskilda villkor som skrifter om de särskildavillkor som i övrigt skall gälla för behörighet till i övrigt skall gällaför behörighet till annan prästtjänst än biskopstjänst. en annanprästtjänst än en biskopstjänst eller en tjänst som biträdande Senaste lydelse 1988: 1554. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Prästtjänsteroch vikariat på sådana tjänster skall av kungöras lediga tillansökan. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från denna skyldighet. Ansökanskall ges in till inom föreskriven tid. Om det finns särskildaskäl, får dock vid sin prövning av de sökandes behörighet ävenbeakta ansökningar som har kommit in . Haren tjänst som kyrkoherde, vilken skall tillsättas i den ordning som anges i 5och 6 §§, eller en tjänst som komminister kungjorts ledig till ansökan, skallden kungöras ledig ytterligare en gång om det inte finns tre behöriga sökande tilltjänsten och om kyrkorådet eller tillsättningsnämnden begär det. Vadsom nu har sagts gäller inte Vad som har sagts gäller inte tjänst som biskop eller, såvitt avser en tjänst som biskop eller biträdan- första och andra styckena, tjänst de biskop eller, såvitt avser första som pastorsadjunkt. och andra styckena, en tjänst som 22§ Tjänst som biskop tillsätts med En tjänst som biskop eller biträ-fullmakt.Övriga prästtjänster samt dande biskop tillsätts med fullmakt, vikariattillsätts med förordnande. Övriga prästtjänster samt vikariat 24§ Frågor om inrättande av tjänster Frågor om inrättande av tjänster som biskop och domprost prövas som biskop, biträdande biskop i av regeringen. stift och domprost prövas Frågorom inrättande av tjänster som stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt prövas avsvenska kyrkans centralstyrelse. Enligt föreskrifter som regeringen meddelarprövar centralstyrelsen också frågor om inrättande av personliga tjänster förpräst eller tjänster för präst med tjänstgöring i flera stift. Frågorom inrättande av tjänster som kyrkoherde, komminister och pastorsadjunkt prövasav stiftsstyrelsen. Avskedandefår inte grundas en- Ett avskedande får inte grundas bart på omständigheter somstifts- enbart på omständigheter som styrelsen har känt tillmer än en må- har känt till mer än en nad före prövningen. månad före prövningen. Närfrågan om avskedande prö- När frågan om ett avskedande vas av prövas av par får avskedande inte grundas en- kopar får avskedandet inte grundas bart på en omständighet som den enbart på en omständighet som den myndighet biskopen lyder under myndighet en biskop eller en biträ hav känt dande biskop lyder under har känt före prövningen. före pröv ningen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Förstaoch andra styckena gäller inte när beslutet om avskedande begärs 1989/90:11 av ombudsmän eller justitiekanslem efter det attomständigheten har inträffat. 42§ Frågor om disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan, avstängning ochläkarundersökning prövas av i det stift där prästen har sinanställning. Förbiskopen prövas dock frågor- För en biskop eller en biträdande na av biskop prövas dock frågorna av an- par. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1963:633) om biskopsval' dels att i 11, 1315 och19 §§ orden "biskopsämbete" och "ärkebiskopsämbete" iolika böjningsformer skall bytas ut mot "biskopstjänst" respektive"ärkebiskopstjänst" i motsvarande form, dels att 1 och 2 §§ skall haföljande lydelse. Närämbete såsom ärkebiskop ef ter biskop blir ledigt, skall efter regeringensförordnande val anställas för upprättande av förslag till ämbetets besättande(biskopsval). Innanen tjänst som ärkebiskop, biskop eller biträdande biskop tillsätts, skall valanställas för att upprätta förslag till tjänsten. När en sådan tjänstblir ledig skall regeringen förordna om biskopsval. Val av andra biskopar än ärkebiskopen skall förrättas av en valkorporation som består av präster som för valet innehar i stiftet inrättade tjänster som domprost, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkt eller enligt förordnande uppehåller obesatta sådana tjänster, särskilt utsedda elektorer för stiftets lekmän. Valav andra biskopar än ärkebiskopen och val av biträdande biskop i stiftskall förrättas av en valkorporation som består av prästersom för valet innehar i stiftet inrättade tjänster som domprost,kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkt eller enligtförordnande uppehåller obesatta sådana tjänster, särskiltutsedda elektorer för stiftets lekmän. Istift där det finns diakonianstalter, ingår i valkorporationen dessutom depräster som för valet är anställda som föreståndare för sådanaanstalter. Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse av 19 § 1975: 1324. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i domkapitelslagen (1988:181) 1989/90:11 Härigenomföreskrivs att 2 § domkapitelslagen (1988:181) skall ha följande lydelse. 2§Domkapitlet består av följande ledamöter: 1. biskopen som ordförande, 2. domprosten eller, där det intefinns någon domprost, en av regeringen i sänder bland stiftetskyrkoherdar förordnad ledamot som vice ordförande, 3. en präst vald av stiftetspräster, 4. tre lekmän valda avstiftsfullmäktige. / i stift får ärkebiskopen i den utsträckning hanfinner det lämpligt sätta den biträdande biskopen i stiftet i sitt ställe somledamot och ordförande. Förledamöterna enligt första stycket 3 och 4 skall det finnas lika många suppleanter.De utses på samma sätt som ledamöterna. Vidhandläggning av de ärenden som enligt 16 § lagen (1982:942) om svenska kyrkanoch 42 § första stycket prästanställningslagen (1988:184) ankommer pådomkapitlet, skall dess sekreterare ingå som ledamot. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i församlingslagen (1988:180) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 5 §, 6 kap. 12 § och 9 kap. 6 och 7 §§ församlingslagen(1988: 180) skall ha följande lydelse. 5§ Ledamöter och suppleanter väljs bland dem som har rösträtt enligt 4 §. Densom innehar tjänst som bis- Den som innehar en tjänst som bis- kop är inte valbar till ledamot eller suppleant. Kyrkoherde eller annan präst som är ledamot i församlingens kyrkoråd samt den som är anställd hos församlingen och som i egenskap av föredragande hos kyrkorådet eller på gmnd av andra uppgifter som hör till tjänsten har den ledande ställningen bland församlingens tjänstemän är inte heller valbar. kopeller biträdande biskop är inte valbar till ledamot eller suppleant. Den sominnehar en tjänst som kyrkoherde eller innehar ett långtidsvikariat på ensådan tjänst samt en präst som enligt 7 kap. 3 § andra stycket har förordnatsatt vara ledamot i församlingens kyrkoråd är inte valbar. Den som är anställdhos församlingen och som i egenskap av föredragande hos kyrkorådet eller på gmndav andra uppgifter som hör till tjänsten har den ledande ställningen blandförsamlingens tjänstemän är inte heller valbar. Omen ledamot eller en suppleant är valbar upphör hans uppdrag genastutan särskilt beslut. Kyrkofullmäktige skall befria en ledamot eller en suppleantfrån uppdraget, omhan vill avgå och särskilda skäl inte talar emot det. 6 kap. 12§ . Valbarär den som är kyrkobokförd inom valkretsen, är medlem av och somär myndig på valdagen. Den som innehar tjänst som biskop är inte valbar till ledamot eller suppleant. Domprosten eller annan kyrkoherde som är biskopens ersättare i stiftsstyrelsen samt den som är anställd hos stiftssamfälligheten och som i egenskap av föredragande hos stiftsstyrelsen eller på grund av andra uppgifter som hör till tjänsten har en ledande ställning bland stiftssamfällighetens tjänstemän är inte heller valbar. Densom innehar en tjänst som biskop eller biträdande biskop är inte valbar tillledamot eller suppleant. Domprosten eller någon annan kyrkoherde som ärbiskopens ersättare i stiftsstyrelsen samt den som är anställd hos stiftssamfällighetenoch som i egenskap av föredragande hos stiftsstyrelsen eller på gmnd av andrauppgifter som hör till tjänsten har en ledande ställning bland stiftssamfällighetenstjänstemän är inte heller valbar. Ifråga om verkan av att valbarheten upphör och om rätt att avsäga sig uppdragettillämpas bestämmelserna i 2 kap. 5 § tredje stycket om ledamot och suppleant ikyrkofullmäktige. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 6§Biskopen är stiftsstyrelsens ordförande. Bland de valda ledamöterna utserstiftsfullmäktige en vice ordförande. / stift får ärkebiskopen för som motsvarar återstoden avde valda ledamöternas valperiod i sitt ställe som ledamot och ordförande sättaden biträdande biskopen i stiftet: Beträffandestiftsstyrelsen och andra nämnder än egendomsnämnden tillämpas bestämmelserna i7 kap. 8 §, 9 § andra och tredje styckena, 11 -15 och 17-21 §§ samt 22 § förstastycket om kyrkoråd m. m. i församling. Därvidskall följande gälla. , kyrkofullmäktige och kyrkoråd skall avse stiftssamfälligheten, stiftsfullmäktige och stiftsstyrelsen. Kungörelser ochtillkännagivanden skall anslås på stiftssamfällighetens anslagstavla. Stiftsstyrelsen skallunderrätta församlingarna om frågor av större ekonomisk betydelse.Stiftsstyrelsen får begära upplysningar från församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternaskyrkoråd, när det behövs för att stiftsstyrelsen skall kunna fullgöra sinauppgifter. Stiftstyrelsen får, om intestiftsfullmäktige beslutar något annat, uppdra åt kyrkorådet eller annan nämndi en församling eller kyrklig samfällig-het att verkställa beslut avstiftsfullmäktige eller att förvalta anslag som enligt fastställd budget ellersärskilt beslut blivit anvisat åt församlingen eller den kyrkliga samfalligheten. Bestämmelserna omnärvaro- 5. Bestämmelserna om närvaro-och yttranderätt förkyrkoherde el- och yttranderätt för kyrkoherden eller hansersättare skall också avse ler hans ersättare skall också avse biskopen ochvice ordföranden i biskopen och vice ordföranden i stiftsstyrelsen. stiftsstyrelsen./ stiftsstyrelsen och andra nämnder i stift gäller detsamma också jÖr den biträdandebiskopen. Protokolloch andra arkivhandlingar får förvaras på annat sätt än i kyrkoarkiv, om regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar det. Dennalag träder i kraft . 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182) 1989/90:11 Härigenomföreskrivs att 8 § kyrkofondslagen (1988:182) skall ha följande lydelse. 1. allmänt och extrautjämningsbidrag enligt 13 16 §§, 2. stiftsbidrag ochkyrkobyggnadsbidrag enligt 17 och 18 §§, 3. kostnader för avlöningsför- 3. kostnader för avlöningsför måner till biskopar och sådana maner till biskopar, den biträdande präster som är anställda i de svens- biskopen i stift och sådana ka utlandsförsamlingarna, präster som är anställda i de svens ka utlandsförsamlingarna, 4. kostnader för pensionsförmåner tillpräster eller efterlevande till präster enligt föreskrifter som regeringenmeddelar eller enligt avtal samt för försäkringsförmåner som enligt statliggrupplivförsäkring utgår för präster eller andra kyrkomusiker än skolkantorer, 5. kostnader för kyrkomötet ochdess myndigheter enligt regeringens bestämmande, 6. kostnader för arvoden och annanersättning till ledamöter och suppleanter i domkapitlen enligt regeringensbestämmande, 7. förvaltningskostnader enligtregeringens bestämmande för ärkebiskopsämbetet och departement ellermyndigheter där kyrkliga frågor handläggs, 8. kostnader för verksamhet, sombedrivs av stiftelse för rikskyrklig verksamhet, enligtregeringens bestämmande, 9. andra kostnader för kyrkligaändamål enligt regeringens bestämmande, 10. kostnaderför kyrkofondsstyrelsens kansli och kyrkofondens förvalt ning i övrigt. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , , . Skrivelse till kyrkomötet om stiftsledningsfunktionensframtida organisation i stift, m.m. 1regleringsbrev föreskrev regeringen med stöd av riksdagensbeslut (prop. 1977/78:120, KrU 21, rskr.-262) att i fick urkyrkofonden betala kostnader för ersättning åt domprosten i vidtjänstledighet för att biträda ärkebiskopen med stiftsarbetet. Med stöd häravbeslöt att med giltighet fr.o.m. tills vidarebevilja domprosten tjänstledighet, motsvarande halva arbetstiden, för atthjälpa ärkebiskopen med stiftsarbetet. 1skrivelse anförde , att ärkebiskopensarbetsuppgifter successivt hade ökat och att fann det angeläget attförordnandet för domprosten att assistera honom i stiftsarbetet utökades tilltvå tredjedels tjänstgöring samt att tjänsten i samband därmed omformades assisterande biskopstjänst. anhöll därför att regeringen skulleinrätta en tjänst som assisterande biskop i stift med förordnande attmed två tredjedels tjänstgöring hjälpa ärkebiskopen i hans stiftsuppgifter. Ibeslut uttalade regeringen att med stöd avregeringens beslut var oförhindrat att medge domprostentjänstebefrielse i den utsträckning som hade föreslagits i skrivelsen.Huvudsyftet med framställning kunde därmed tillgodoses utan attdet behövde inrättas en särskild tjänst som assisterande biskop i Uppsalastift. Domkapitlethar sedermera beslutat att ärkebiskopen i störreomfattning än tidigare skulle frigöras från stiftsgöromål för att få möjlighetatt fullgöra alltmer ökande rikskyrkliga och internationella arbetsuppgifter.Samtidigt har domprosten förordnats att överta merparten, , avstiftsledningsverksamheten. Föratt utreda stiftsledningsfunktionens framtida organisation i ärkestif tet efter , då den nuvarande innehavaren av domprost- 10 tjänsten beräknades avgåfrån sin tjänst, tillsatte den 11 febmari 1987 en kommitté medföreträdare för olika stiftsorgan samt . Kommitténavgav sitt förslag i ämnet. har med eget yttrande den 10augusti 1988 överlämnat utredningen till regeringen. hargenom remiss inhämtat yttranden över utredningsförslaget från kammarkollegiet,kyrkofondens styrelse, , kyrkliga samfällighet,, , och , kyrkliga samfällighet,kontraktsprostarna i , östra och kontrakt, centralstyrelse, ärkestiftets stiftsråd, ärkestiftetsorganisationskommitté, samtSvenska kyrkans personalförbund. En inom gjordsammanställning av utredningsförslagen och remissyttrandena över dem fogas tilldenna skrivelse som bilaga 1. 2.1 Inrättande av en särskild prästtjänst i stift Mitt förslag: Ensärskild prästtjänst inrättas i stift med uppgift att avlastaärkebiskopen vissa av hans uppgifter som biskop i stift. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Flertalet tillstyrker förslaget. Kammarkollegiet föreslår dock att det istället inrättas en tjänst som ärkebiskop utan stiftsanknytning och ensärskild biskopstjänst för stift. Skälenför mitt förslag: har kyrkomötet fått ta ställning till olikaförslag till åtgärder som skulle kunna minska ärkebiskopens arbetsbörda. Den avkammarkollegiet föreslagna lösningen har avvisats av kyrkomötet åren 1984 och1985 vid behandling av motioner med motsvarande syfte. Den anses strida mothävdvunnen svensk kyrkotradition, enligt vilken en biskop alltid är biskop iett stift. Jag är därför inte beredd att förorda den av kammarkollegietföreslagna lösningen av frågan om ärkebiskopens arbetsbörda. Olika förslag tilldelning av ärkestiftet har inte heller lett till något resultat. I stället harsedan en längre tid tillbaka den anordningen prövats, att domprosten i Uppsalamed befrielse från en betydande del av sina skyldigheter i domprosttjänsten.harhjälpt ärkebiskopen med stiftsgöromålen. Detta arrangemang har visat sigfungera tillfredsställande från stiftets synpunkt. Däremot har den prövadelösningen berövat domkyrkoförsamlingen en stor del av domprostens insatser somkyrkoherde. Förslaget att inrätta ensärskild prästtjänst för de funktioner i stiftet som ärkebiskopen under senareår har uppdragit åt domprosten utgör därför enligt min mening en god lösning pådet aktuella problemet. behåller sin ställning somstiftschef i stift, men kan genom att delegera arbetsuppgifter istiftet till en prästerlig medhjälpare vinna den lättnad i arbetsbördan sombehövs med hänsyn till hans ökade rikskyrkliga och internationellaförpliktelser. får domprosten i i fortsättningen möjlighetatt fullt ut verka i sin tjänst som kyrkoherde i domkyrkoförsamling.Till domprostens roll som vice ordförande i m. m. återkommer jag iavsnitt 2.4. 2.2 Tjänstens placering och benämning Mitt förslag:Tjänsten, vars innehavare bör benämnas stiftsprost, knyts tillärkebiskopsämbetet. Vid dess kansli skall även finnas inrättad en tjänst somsekreterare åt stiftsprosten. Kommitténsförslag skiljer sig från mitt. Tjänstebenämningen föreslås vara stiftsdomprostoch tjänstinnehavaren och dennes sekreterare skall organisatoriskt tillhörastiftskansliet. Remissinstanserna lämnar iflertalet fall kommitténs förslag utan erinran. anser dock att stiftsdomprostens funktion i det nyastiftskansliet är oklar och kan inte acceptera en ordning där tjänsten iadministrativt hänseende blir underordnad kanslichefen. -anseratt domprosttiteln bör reserveras för domkyrkoförsamlingarnas kyrkoherdar ochföreslår beteckningen stiftsprost för den nya tjänsten. Skälen för mitt förslag;Jag delar kommitténs uppfattning att den nya tjänsten bör vara en heltidstjänstoch inte möjlig att förena med någon annan prästtjänst i församling, stifteller något rikskyrkligt organ. Tjänsten avser att avlasta ärkebiskopen dearbetsuppgifter i stiftet som denne kan vilja delegera. Jag anser det därförinte heller lämpligt att som kommittén föreslår inordna tjänsten under detnya stiftskansliet, som är stiftssamfällighetens organ. Den föreslagna nyatjänsten är avsedd utgöra en funktion av biskopsämbetet i stift. Denbör därför enligt min mening knytas direkt till ärkebiskopsämbetet medplacering vid ärkebiskopens kansli. Dit bör också den sekreterare som behövsåt tjänstinnehavaren knytas. Vad beträffartjänstebenämningen delar jag den uppfattning som uttalats av pastorat.Någon sammanblandning med domprosttjänsterna i stiften bör inte komma i fråga.Prosttiteln har däremot av ålder använts i sammansättningen"kontraktsprost" för dem som, var och en inom sitt kontrakt, ärbiskopens medhjälpare i stiftsarbetet. För den som skall avlasta stiftschefenarbetsuppgifter inom hela stiftet förefaller då benämningen"stiftsprost" vara lämplig. Mittförslag innebär att prästanställningslagen (1988:184) måste ändras. I 13 §första stycket bör införas ett tillägg av innebörd att det vid sidan av tjänstensom biskop kan finnas en tjänst som stiftsprost. Bestämmelsen bör enligt minmening ges en så allmän avfattning att en sådan tjänst vid framtida behovskulle kunna inrättas vid biskopsämbetet också i ett annat stift,där biskopen kan behöva avlastning i sitt arbete. Dock bör regeringen ha tilluppgift att besluta om inrättande av en tjänst som stiftsprost. Föreskrifter omdetta bör tas in i 24 § prästanställningslagen. I samband med attändringar görs i nämnda lag bör en rättelse ske i 33 § första stycket. Ordet"stiftsstyrelsen" bör där utbytas mot "" eftersomdet är denna myndighet som enligt 42 § lagen har att pröva frågor om avskedandeav präster. Jag villberöra en annan fråga som har ett visst samband med den nya tjänstensbenämning. har i sitt yttrande föreslagit, attden nya tjänsten skulle inrättas som en tjänst för "assisterandebiskop". Liknande förslag förs fram i flera remissyttranden från Uppsalastift. hari ett yttrande (1985:2) till kyrkomötet med anledning av en väckt motionuttalat att frågan om assisterande biskop var av sådant slag att det krävdes enutredning av de principiella aspekterna. En sådan utredning bör enligt minmening kyrkans egna organ ha till uppgift att verkställa. Jag anser mig därförinte böra lägga fram något förslag av den innebörd som centralstyrelsenförordar. Jag vill emellertid erinra om att regeringen redan i sitt fömtnämndabeslut uttalade att frågan om biskopsvigning av någon sominte är stiftschef förutsätter vissa avvikelser från kyrkohandbokens ordningför biskopsvigning, men att det är kyrkomötet som meddelar föreskrifter omdet. Med hänsyn till vad jag i det följande kommer att förorda i fråga om dennya tjänstens tillsättning och de med tjänsten förenade uppgifterna kan beteckningen"assisterande biskop" från de synpunkter jag har att företräda anseslika adekvat som benämningen stiftsprost. En sådan benämning torde dockförutsätta att innehavaren anses böra vigas till biskop för att bättre kunnafullgöra uppgifter som kan följa med tjänsten. Om kyrkomötet skulle göra ensådan bedömning, bör från regeringens sida inte möta något hinder mot attbenämningen "assisterande biskop" eller liknande i stället för"stiftsprost" förs in i lagtexten. 1989/90: Mitt förslag: Entjänst som stiftsprost tillsätts i samma ordning som gäller för tillsättning avandra biskopar än ärkebiskopen enligt 2 § lagen (1963:633) om biskopsval(ändrad senast 1988:1550).