prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — För att undvika framtida krav pä förändringar avskattereglerna beroende på ändrade skatte- och prisrelationer och för attundanröja eventuella skattemässiga hinder för att utnyttja industriellakraftvärmeanläggningar optimalt anser jag i likhet med KIS att den somproducerar kraftvärme och som förbrukat producerad elkraft i egen industriellverksamhet skall ges möjlighet att välja mellan nuvarande beskattningsregeloch den regel som gäller för övrig kraftvärmeproduktion. Kravet på attelproduktion skall ha skett i mottrycksanläggning slopas således. RSV:s förslagatt valmöjligheten även skall omfatta t.ex. förbrukning i avloppsreningsverkoch soptippar är avsett att främja bl.a. användning av rötgas som bränsle vidkraftvärmeproduktion, vilket har stora miljöfördelan Jag anser dock att dennafråga bör övervägas ytterligare. Den möjlighet att välja mellan att betalaskatt på insatt bränsle för elproduktion och pä producerad elkraft som jagföreslår avser således endast förbrukning av elkraft som producerats iindustriella kraftvärmean-läggningan Enligt 3 S EL kan RSV medge att skatt på bränsle ochelkraft som förbru- " kas vidvärmeproduktion i kraftvärmeverk skall redovisas på grundval av uppmättvärmeförbrukning hos abonnenterna. Därigenom kan det beräknas hur stor del avbränsleåtgången som har gått åt till värmeproduktion. Resten av den totalabränsleåtgången anses ha gått åt till elproduktion och är således avdragsgill.Tillåmpningen av denna bestämmelse upphörde emellertid i början av 1980-talet.I stället har man återgått till de vanliga avdragsreglerna i EL. Det innebäratt man mäter hela bränsleåtgången och hela elproduktionen och sedan räknar uthur stor del av bränslet som gått åt till elproduktionen och gör avdrag förskatten på detta bränsle. Eftersom bestämmelsen i 3 S EL således inte tillämpasnumera saknar den praktisk betydelse. Den kan därför slopas. I dettasammanhang finns det också anledning att nämna något om ett förslag av KIS somberör s.k. spillvärme. Förslaget innebär att skatten på det bränsle som i ettkondenskraftverk åtgår för värmeproduktion, s.k. spillvärme, till skillnadfrån vad som gäller enligt dagens bestämmelser, inte längre skall varaavdragsgill. Flera remissinstanser har avvisat förslaget. Även har avstyrktförslaget till en sådan s.k. spillvärmeskatt. Det främsta skälet är enligt MIAatt denna skatt i kombination med de sammanlagda energi- och miljörelateradeskatter som föreslär innebär en risk för att elprishöjningarna blir stora.MIA anser att ett stödsystem för elproduktion med miljöfördelar är att föredraframför en spillvärmeskatt. Vid nuangivna förhållanden anser jag att starka skäl talar för att behållaavdragsreglerna för energiskatter när det gäller elproduktion. 3.5.5 Nya regler om registrering Mittförslag: För att få bli registrerad som skattskyldig för energi-resp.bensinskatt krävs att verksamheten också skall medföra skattskyldighet tillmervärdeskatt. Skälen förmitt förslag: Mervärdeskatt tas fno.m. ut på i huvudsak allenergi (se avsnitt 1). Mervärdeskatt tas ut på priset, inkl. punktskatten och 5 S BL följer att skattskyldigheten inte inträder vid leverans avbränsle resp. bensin till registrerad köpare. Detta innebär att den slutförbrukaresom köper bränsle resp. bensin och är registrerad enligt EL resp. BL får betalamervärdeskatt e,v/. punktskatt, medan den oregistrerade köparen betalarmervärdeskatt inkl. punktskatt. Detta innebär att en sådan slutförbrukare somanvänder bränslet resp. bensinen i verksamhet som inte medför skattskyldighetför mervärdeskatt kommer att betala lägre mervärdeskatt än den förbrukare sominte är registrerad enligt EL resp. BL. I syfte att undanröja denna effekt avmervärdeskattbeläggningen på energiområdet föreslår jag att vissa ändringargörs i registreringsbestämmelserna i och BL. Enligt 7 Sförsta stycket EL och 4 § första stycket BL skall den som är skattskyldigenligt dessa lagar vara registrerad hos RSV. Enligt lagrummens andra styckenkan den som i större omfattning återförsäljer eller förbrukar bränsle resp.bensin registreras hos RSV. Åven annan som förbrukar bränsle resp.bensin kan om det finns särskilda skäl registreras hos RSV. I I S förordningen(1964:351) om allmän energiskatt och 1 S förordningen (1981:432) om bensinskattfinns angivet när "större omfattning" skall anses föreligga. Uppfyllsdessa krav kan registrering inte vägras. Jag föreslår att som en ytterligareförutsättning för registrering skall gälla att den verksamhet som är i fråga isin helhet skall medföra skattskyldighet enligt ML. Då 7 § andra stycket sistameningen EL och 4 S andra stycket sista meningen BL saknar större praktiskbetydelse anser jag att dessa bestämmelser kan slopas. Denna ändring bör trädai kraft möjligt. 3.6 Skattpå svavel i kol, torv och olja Mitt förslag: Svavelskatt skall erläggas på svavel ikolbränsle, torvbränsle och olja. MIA:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag.MIA har emellertid föreslagit att en svavelskatt skall tas ut även på sådantorv som används för annat ändamål än förbränning. Remissinstanserna:Majoriteten av de remissinstanser som uttalat sig i frågan tillstyrkerutredningens förslag. påpekar att lagförslaget medför attt.ex. råoljor och spilloljor blir fria frän skatt men att det inte finnsanledning till undantag för dessa oljor. Generaltullslyrelsen anser bl.a. attordet torv bör bytas ut mot torvbränsle för att skatten endast skall omfattatorv som bränsle. Skälen förmitt förslag: föreslär att det skattepliktiga området skall vara detsammasom gäller för kolbränslen, motorbrännolja och eldningsolja enligt EL, Dessutom föreslår Ml A att skatt skall tas ut på torv. Jagdelar generaltullstyrelsens uppfattning att skatt bör tas ut endast på torvsom används som bränsle. Jag anser således att det inte finns anledning att idetta sammanhang skattebelägga svavel i torv som används för andra ändamål änsom bränsle, t.ex. jordförbättring. Miljö- och rättviseskäl talar i för sig för att detskattepliktiga området utvidgas till att omfatta även t.ex. råolja ochspillolja. Såsom påpekats i avsnitt 3.2.1 är det dock frän miljösynpunkt mestväsentligt i detta första steg att införa miljörelaterade skatter attskattebelägga stora produktgrupper som sammantagna står för den större andelenutsläpp av, såvitt nu är i fråga, svavel. Jag vill här erinra om att avsiktenmed svavelskatten är att åstadkomma en minskning av svavelutsläppen i sambandmed förbränning av kol, torv och olja. Det är alltså en miljöpolitiskt betingadåtgärd där minskade svavelutsläpp är det önskade resultatet. Denna effektmåste få väga tyngre än frågan att utvidga skatteplikten av rättviseskäl. Det kan dock finnas skäl att senare överväga att utvidgaskatteplikten till att omfatta även t.ex. råoljor och spilloljor. dennafråga krävs dock en närmare utredning om konsekvenserna av en sådanutvidgning. Vid nuangivna förhållanden föreslår jag därför att skatten tas ut pä kolbränsle (urtulltaxenr 27.01, 27.02 eller 27.04), torvbränsle (ur tulltaxenr 27.03) samtmotorbrännolja och eldningsolja (ur tulltaxenr 27.10), alla tulltaxenr enligttulltaxelagen (1987:1068). Mitt förslag: Svavelskatt skall betalas med per kgsvavel i kolbränsle och torvbränsle. Vidare skall svavelskatt betalas med 27kr per m' olja för varje tiondels viktprocent svavel i oljan. För olja som haren svavelhalt som understiger 0,1 viktprocent utgår ingen skatt. MlA:s förslag: Förslaget överensstämmer i huvudsak medmitt, dock att föreslår att skatten på svavel i olja bestäms till perm' olja och tiondels viktprocent svavel. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inget atterinra mot MIA:s förslag. Enligt Svenska återspeglaremellertid inte den föreslagna skatten om per m' olja och tiondelsviktprocent svavel i olja marknadens s.k. svavelpremie, som för tung eldningsoljaför närvarande synes röra sig inom intervallet per m' olja. PetroleumInstitutet påpekar också att ett så lågt skatteintervall som 1/10 av ledertill mycket svårhanterliga logistiska, uppbördsmässiga och administrativaproblem. Skälen för mitt förslag: anser att skatten på svavel iolja bör sättas lika med eller något över den s.k. svavelpremien, varmed avsesmerkostnaden för lågsvavlig olja jämförd med högsvavlig, för att erforderligstyreffekt skall nås. Denna svavelpremie uppskattar utredningen tillmotsvarande per m' olja och tiondels viktprocent svavel. angervidare att kostnaden för avskiljning av svavel varierar mellan 10 och 40 krper kg avskilt svavel. Enligt vad jag har framhållit anser jag att syftetmed en svavelskatt bör vara att svavelfattigare bränslen används samt attreningsåtgärder vidtas, vilket bör kunna leda till att de gränser försvavelutsläpp som kommer att införas kan uppnås tidigare änannars (jfr avsnitt 3.1.1). Mot denna bakgrund anser jag i likhet med atten lämplig skattenivå för svavelskatten är per kg svavelutsläpp. har utifrån denna skattenivå föreslagit att skatten påolja bestäms till per m olja och tiondels viktprocent svavel. Några remissinstanserhar pekat på att den skattenivån inte motsvarar exakt per kgsvavelutsläpp. Oljans densitet är mindre än per m', i allmänhet 0,85-0,95ton per m'. Det innebär att den föreslagna skattesatsen på svavel i olja istället motsvarar en skattenivå pä per kg svavel. En förutsättning för att utsläppen skall minska pä ettkostnadseffektivt sätt är att skatten per enhet förorening är lika för allautsläppskällon Jag föreslår därför att skatten pä svavel i olja tas ut med 27 krper m' olja och Skatten pä kol- och torvbränsle bör tas ut med per kgsvavel. Skattensuttagande förutsätter att bränslets svavelhalt mäts. Detta torde i princip inteleda till några praktiska svårigheter eftersom mätningar mäste göras enligt denbefintliga lagstiftningen om svavelhaltigt bränsle, se t,ex. 7 S förordningen(1976:1055) om svavelhaltigt bränsle och 6 och 8 SS lagen (1985:426) om kemiskaprodukter. De myndigheter som är närmast berörda, RSV och naturvärdsverket, harinte haft några erinringar i detta avseende. Det finnsflera metoder att mäta svavelhalten. Valet av metod kan påverka mätresultatet.Det är därför av vikt att RSV, i egenskap av beskattningsmyndighet, eftersamråd med meddelar rekommendationer om de mätmetoder som böranvändas vid beräkning av svavelskatten. Eftersom skatt skall betalas för densvavelhalt som bränslet har vid skattskyldighetens inträde måste svavelhaltenmätas (se förslagets 2 S tredje stycke lagen omsvavelskatt). Detta innebär t.ex. att dä skattskyldigheten inträder vidförbrukningen av skattepliktigt bränsle skall svavelhalten mätas vid dennaförbrukning. 3.6.3 Skattskyldighet, avdrag i deklaration m.m. Mittförslag: Vid uttagande av svavelskatt tillämpas i huvudsak de bestämmelser omskatt- och registreringsskyldighet, skattskyldighetens inträde, avdrag ideklaration m.m. som gäller för allmän energiskatt. MIA:s förslag: Förslaget överensstämmer med mitt förslag,tned två avvikelsen har föreslagit att avdrag får göras för skatt påsvavel i kolbränsle och torv, men inte för skatt på svavel i olja somförbrukats i industriella processen Vidare har utredningen föreslagit attavdrag endast får göras för skatten på svavel i olja som används förtillverkning av till svavelskatt skattepliktig olja. Remissinstanserna:Många remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. Statskontoret menardock att det saknas belysning av den myndighetsapparat som skall hanteraskatten, och att en beskattning av svavelhalten i olika bränslen kan leda tillbesväriiga certifierings- och kontrollproblem. RSV anser att övervägande skältalar för att en tvångsvis skattskyldighet för svavelskatten införs för demsom är skattskyldiga enligt EL. Fleraremissinstanser har synpunkter på föreslagna avdragsbestämmelsen Några anseratt avdrag för raffinaderibränsle inte bör medges eftersom syftet med skattenär att styra mot användning av mindre svavelhaltig olja, vilket också bör gällaraffinaderierna, Värmeverksförenlngen, m.fl. anserdet vara av stor vikt att aktivt bidrar dll att få en snabböverenskommelse på internationell basis vad avser begränsning av svavelhalten ibunkerolja. /?5V framhåller att den föreslagna avdragsbestämmelsen om avdragför skatt pä kol och torv som används i industriella processer kommer att ledatill gränsdragningsproblem. I samband med industriella processer förekommerdet ibland att det uppstår ett överskott på värme som i form av hetvattenlevereras till ett kommunalt fjärrvärmenät. Om värmeöverskottet är en direkt följd av den industriellaprocessen anser Prop. 1989/90:111 RSV att även överskottsvärmen bör varaundantagen från skatt. RSV anser att förslaget bör tolkas så att även relativtenkla industriprocesser, som endast fordrar energitillförsel med hetvatteneller ånga vid måttliga temperaturer skall undantas. föreslår att skatten skall tas ut enligt utredningsförslaget utom förkol som energikålla, där skatten för den del av växthusodlingen som i dagutnyttjar denna energiform bör införas stegvis och belastas med full skattförst under det fjärde aret efter införandet. Skälen för mitt förslag: anser att svavelskatten bör tasut i enlighet med vad som gäller för andra punktskatter på energiområdet ochatt motsvarande regler om skatt- och registreringskyldighet,skattskyldighetens inträde, avdrag i deklaration och inköp mot försäkran omanvändning av bränsle för visst skattefritt ändamål m,m, som redan finns i ELtas in i en särskild lag. Jag ansluter mig till detta förslag med, förutomvissa redaktionella ändringar som kommenteras i specialmotiveringen, tvåavvikelser från förslaget när det gäller rätten till avdrag. Lagrådet harförordat att lagen benämns lag om svavelskatt. Jag ansluter mig till detta. Genom att anknyta till gällande punktskattesystemåstadkoms en samordning med ett administrativt system som det redan finnserfarenheter av. Detta anser jag vara fördelaktigt. Förfarandereglerna pä punktskatteområdet förutsätter attendast den som är skattskyldig skall registrera sig hos RSV. Någon tvångsvisskatt- och registreringsskyldighet av det slag som RSV förordar kan därförinte införas. När det gäller avdragsbestämmelserna för svavelskatten ärdet viktigt att dessa är miljömässigt betingade. I avsnitt 3.2.3 har emellertidbehandlats varför även miljörelaterade skatter bör omfattas av de generellagemensamma avdragsbestämmelserna för punktskatterna och i princip också deskattespecifika avdragen för punktskatterna på energiområdet. Mitt förslag till avdragsbestämmelser i lagen omsvavelskatt överensstämmer med två avvikelser med de som finns i 24 S EL ochsom föreslås gälla vid uttagandet av koldioxidskatt pä vissa bränslen (seavsnitt 3.2.3). Ett avdrag för spårbunden trafik torde dock sakna praktiskbetydelse vid uttagande av svavelskatt eftersom främst lågsvavligmotorbrännolja används inom detta trafikområde. I syfte att styrabränsleanvändningen vid elproduktion mot lägsvavliga bränslen bör ett avdragför skatt på bränslen som åtgår vid elproduktion inte heller införas. har föreslagit att avdrag skall göras dels för skattenpå svavel i olja, kolbränsle och torv som förbrukats eller sålts förförbrukning för annat ändamål än förbränning och dels för skatten på svavel ikolbränsle och torv som förbrukats eller sålts för förbrukning i industriellaprocessen har inte lämnat nägon motivering till att olikaavdragsbestämmelser således föreslås gälla, beroende på vilket bränsle som harförbrukats. har inte heller närmare redovisat vad som avses med begreppetindustriella processer. Några remissinstanser har påpekat att dessaavdragsbestämmelser kan Begreppet industriella processer skulle t.ex. kunna gesen sä vid tolkning att all förbränning inom industrin kommer att omfattas av avdragsrätten, t,ex. framställning av ångaeller hetvatten vid Prop. 1989/90:111 måttliga temperaturer. Eftersom en sädantillämpning enligt min mening inte är önskvärd bör dessa avdragsbestäinmelserges en något annorlunda utformning, där det som i EL närmare anges vad som äravdragsgillt. Jag föreslår därför att avdrag skall medges för skatt på svavel ikolbränsle, torvbränsle och olja som förbrukats eller försålts för förbrukningför annat ändamål än energialstring (jfr 24 S första stycket f) EL). En sädanavdragsrätt innebär t.ex. att avdrag får göras även för skatt pä svavel ibränsle som förbrukats i reduktionsprocessen Med 24 S andra stycket EL somförebild bör ocksä införas en avdragsrätt, i den mån avdrag inte gjorts förannat ändamål än energialstring, för skatt på svavel i bränsle som förbrukatseller försålts för förbrukning i metallurgiska processer eller processer förframställning av andra mineraliska ämnen än metaller, vari även skall ansesinga den gas- och värmeproduktion som sker till följd av sädana processen Dennaavdragsrätt innebär att avdrag fär göras för skatten på svavel i bränsle somförbrukats i processer för framställning av bl.a. tegel, cement, kalk, glas ochmineralull. Avdragsrätten bör dessutom omfatta skatten pä bränslen somförbrukas eller försålts för förbrukning i s.k, sodapannon Med sodapannor avsesde sår-skilda pannor inom skogsindustrin i vilka främst restprodukter fränmassaproduktionen förbränns för kemikalieåtervinning och energiändamål. Motsvarandepannor finns i sulfitmassaindustrin och brukar inom den industrin benämnaslutpannor. Avdraget bör omfatta även dessa pannon Däremot anser jag inte att detfinns skäl att generellt undanta bränsle som används i industrins pannor förframställning av ånga, hetvatten eller liknande för energiöverföring. I detta sammanhang kan nämnas att enligt vad jag erfaritavser att i sitt slutbetänkande behandla frågan om ekonomiska styrmedel föratt begränsa utsläpp från industriella processen Jag är därför inte beredd attnu ta slutlig ställning till frågan om de industriella processernas framtidasvavelbeskattning. Enligt 24 S första stycket g) första ledet EL får avdraggöras för skatt pä bränsle som förbrukats för framställning av bensin eller energiskattepliktigt bränsle. har föreslagit att avdrag får göras för skatt på svavel i olja som förbrukats för framställning av för svavelskatt skattepliktig olja. Nägon mot svarande avdragsrätt har däremot inte ansetts behövlig för skatt pä svavel i kol och torv, eftersom sådana bränslen inte framställs utan importeras eller utvinns inom landet. Avdrag för skatt pä svavel i olja medges således inte enligt förslaget för tillverkning av andra bränslen än sädan olja som är skatte pUktig enligt lagen om svavelskatt, t.ex. fotogen och oljor med en svavelhalt om högst . Inte heller medges skatteavdrag för tillverkning av bensin. En stor del av raffinaderiernas bränsleåtgång sker emellertid för just bensin tillverkning. Svavelskatten kommer därför enligt utredningens förslag att delvis belasta raffinaderibränsle. Enligt avser utredningen att åter komma till frågan om beskattningen av raffinaderibränsle i slutbetänkandet, när man har utrett konsekvenserna för raffinaderibranschen av en beskatt ning. Vid nu angivna förhållanden anser jag det inte vara motiverat att nu införa ett avdrag som begränsar avdragsrätten för svavelskatt som belastar raffinaderibränsle. I syfte att även sådant bränsle som används för framställ- "° ning avicke skattepliktig olja, dvs. olja med en svavelhalt pä högst 0,1 viktprocent,skall vara avdragsgillt bör bestämmelsen - i avvaktan pä i slutbetänkandet - ges en något annorlunda utformning änmotsvarande avdragsbestämmelse i EL, Detta innebär således att avdrag får görasför svavelskatten pä bränsle som används för framställning av bensin ellersådant bränsle som anges i 1 S 3 lagen om svavelskatt, dvs, motorbrännolja ocheldningsolja. Jag anseri likhet med flera remissinstanser att det är angeläget att begränsasvavelutsläppen från sjöfarten. Åtgärder avseende sjöfartens svavelutsläpp börutformas i ett internationellt samarbete om nägon miljöeffekt skall kunna näs.Sä länge internationella överenskommelser saknas är det inte motiverat attbelasta s,k. bunkerolja med svavelskatt. Dessutom anser jag att MIA:s fortsattaöverväganden i denna fråga bör avvaktas. 3.6.4 Återbetalning m.m. av svavelskatt Mittförslag: Har utsläpp av svavel begränsats medger RSV efter ansökan av denskattskyldige återbetalning med per kg svavel i förhällande till hurmycket utsläppet har minskat. En möjlighet dll kompensation ges för den sominte är skattskyldig och som har begränsat svavelutsläpp. : Utredningen har föreslagit en särskild avdragsbestämmelse försvavelskatt på olja, kol och torv, som innebär att avdrag får göras med 30 krper kg svavel som genom reningsåtgärd eller genom bindning i någon produkteller i aska visas ha avskilts i samband ined förbrukning av skattepliktigtbränsle. noterar att en oljeanvändare tvingas betala en visssvavelskatt även om han skulle lyckas rena bort allt svavel. Detta beror på attskatten är per tn' olja och tiondels viktprocent svavel, medan avdragetär per kg renat svavel. Skatten blir högre än per kg renat svavel,eftersom oljans densitet är mindre än ett. Denna effekt förstärks av avrundningsregelni förslagets 2 S. Enligt Värmeverksföre-ningeii bör en faktisk skattefrihetföreligga dä inget svavelutsläpp sken Föreningen avstyrker därför utredningensförslag till nivå för restitution och föreslär i stället, med hänsyn till attoljans densitet är lägre än 1, att restitution sker med per kg svavel vidutredningens skattenivå. Skälen förmitt förslag: Till skillnad från vad som gäller i fråga om koldioxidutsläppenkan svavelutsläppen frän förbränning av kol, torv och olja med en ekonomiskrimlig teknik minskas genom åtgärder före, under eller efter förbränningen.Minskning kan ske t.ex. genom att rökgaserna renas genom olika åtgärden Harsvavlet avskilts genom reningsåtgärd eller genom bindning i någon produkt elleri aska vid förbrukning av skattepliktigt bränsle bör detta tillgodoräknas denskattskyldige. Den avdragsbestäm-melse föreslår avviker emellertid från debefintliga avdragsbestäminel-ser som finns inom punktskattelagstiftningen.Utredningens förslag i denna del innebär att skatten tas ut pä det svavel somfinns i bränslet t.ex. vid leve- ranstillfällettill oregistrerad köpare eller vid egenförbrukning, medan avdraget skall görasi förhållande till den mängd svavel som har avskilts genom reningsåtgärd vidförbränningen. I likhet med vad som sagts i avsnitt 3.2.4 om koldioxidskattenanser jag att det är lämpligare att skatten kommer den skattskyldige till godogenom ett återbetalningsförfarande, om svavel har avskilts i samband medförbrukning av skattepliktigt bränsle. Det ankommer därvid på den skattskyldigeatt visa att han har rätt till sådan återbetalning. För den förbrukare som inteär skattskyldig och som har begränsat svavelutsläppet föreslås ettkompensationsförfarande som ger en motsvarande möjlighet för denne att fåtillbaka den skatt som belastar bränslet. I avsnitt 3.2.4 har behandlatslagrådets påpekanden i fråga om utformningen av kompensationsbestämmelser ikoldioxidskattelagen. Lagrådet har lämnat motsvarande synpunkt beträffandekompensation enligt lagen om svavelskatt. I likhet med vad som gällerkompensation enligt den lagen kan kompensation enligt lagen om svavelskatterhållas av framför allt småförbrukare som inte uppfyller kraven för attregistreras som skattskyldig. StockholmEnergi och har i sitt remissvar anfört att underlaget föråterbetalning eller kompensation bör höjas frän föreslagna till perkg svavel. Jag har i avsnitt 3.6.2 föreslagit att skattesatsen på svavel i oljabestäms till en lägre nivå än den av föreslagna. Jag anser att nämndasynpunkter därigenom har blivit tillgodosedda. Såsompåpekats i avsnitt 3.2.4 får det ankomma på RSV att efter samråd mednaturvårdsverket närmare utforma rekommendationer om hur mätning bör göras avt.ex. svavelinnehållet i de rökgaser som bildats vid förbränning av ettskattepliktigt bränsle. Antag att mätningen visar att en skattskyldig harminskat utsläppet av svaveloxider vid förbrukning av olja iförhällande till svavelinnehället före vidtagen reningsåtgärd eller bindning iprodukt eller aska.