prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — AGBeller försäkring om avgångsbidrag kan ge ersättning vid föriust av anställningoch vid långvarig arbetslöshet därefter Ersättningen kan utgå i s.k. A-belopp,vilket beräknas med utgångspunkt för den friställdes ålder ochinkomstbeskattas. Vidare kan ersättning även utgå i form av s.k. B-be-lopp varsstorlek beror av ålder och arbetslöshetens längd. Detta belopp bestäms eftersärskild prövning och är skattefritt enligt nuvarande regler. Premiernaär i likhet med vad som gäller för TGL schabloniserade och någonförmånsbeskattning sker inte. AGSeller avtalsgruppsjukförsäkring kan ge kompletterande ersättning utöver denallmänna försäkringen vid sjukdom och förtidspension. På grund av att AGSenligt nuvarande regler behandlas som en kapitalförsäkring sker inte någonbeskattning av utfallande belopp. Premiernaär schabloniserade och någon förmånsbeskattning sker inte. TFAeller trygghetsförsäkring vid arbetsskada kan ge ersättning utöver den allmännaförsäkringen bl.a. vid akut sjukdom och invaliditet. Försäkringen är uppbyggdsom en av arbetsgivaren tecknad ansvarighetsförsäkring. Principiell skattepliktföreligger för utfallande belopp, utom såvitt avser s.k. dagersättning vilkenkan uppgå till högst 204 kn Premiernaär schabloniserade och någon förmånsbeskattning sker inte. Varkenpremieförmånen eller utfallande belopp från de berörda försäkringarna ärföremål för socialavgiften De är inte heller förmånsgrundande i socialförsäkringssystemet.Delvis beror detta på att skatteplikten endast är partiell. Förhållandet haremellertid också att göra med uppbyggnaden av socialförsäkringslagstiftningen. Deberörda försäkringarna är föremål för skattemässig särbehandling där igenom att premieförmånen inte beskattas hos den enskilde samt genom att 334 utfallande belopp beskattas endast delvis. Attpremieförmånen inte beskattas har sin bakgrund bl. a. i praktiska skäl somsvårigheter att få fram ett rättvisande värde. fanns dessutom ettförsäkringsavdrag för kapitalförsäkringar. En annan bakgrund till den skattemässiga särbehandlingenbl.a. vad beträffar utfallande belopp har varit att dessa försäkringar ansettskomplettera den allmänna försäkringen på ett angeläget sätt. Särbehandlingenav försäkringarna utgör alltså ett klart avsteg från en neutral beskattning avförmåner i tjänsten. 1 likhet med RINK anser jag att skattereglerna böromprövas i samband med skattereformen. Utgångspunkten bör därvid vara, attbeskattning i princip bör ske antingen för premieförmån eller för utfallandebelopp i sin helhet. Vidare bör försäkringsförmånerna beläggas med antingensocialavgifter eller särskild löneskatt. Övervägandeskäl talar alltså för att förslaget i huvudsak genomförs enligt kommitténsgrundtankar De invändningar som rests mot förslaget kan i någon avgörandeutsträckning inte heller anses vara av principiell art utan framstår i huvudsaksom kostnadsmässiga. Jag vill upprepa vad kommittén anfört, nämligen attintresset av särbehandling måste vägas mot ett allmänt krav på skattemässigneutralitet och att de sänkta skattesatser som föreslås i reformen bör vägasin. När det gäller socialavgifter är jag medveten om att förutsättningarna kankomma att ändras i något högre grad. Detta är emellertid en konsekvens av attalla skattepliktiga förmåner och ersättningar i tjänsten bör bildaavgiftsunderlag. Lagrådet har kritiserat förslaget om beskattning av premieför TGL (se nästa avsnitt). Med anledning av lagrådets synpunkter bör förslageti lagrådsremissen vad beträffar TGL eller tjänstegruppliv inte genomföras isin föreliggande utformning. I denna fråga har jag för avsikt att återkommatill hösten med förslag till åtgärder som är ägnade att medföra en mer neutralskatte- och avgiftsmässig behandling. Lagrådet har vidare framhållit att de förslag som rörförmånsgrundande inkomster samt uttag av socialavgifter och särskild löneskattfordrar ytterligare avgränsningar och preciseringar bl. a. beträffandeersättningar som utgår enligt vissa avtalsförsäkringar Jag har varit medvetenom detta och har för avsikt att i ett senare sammanhang lägga fram förslag tillden ytterligare lagreglering som är erforderlig pä detta område. Jag kommeremellertid i det följande i samband med behandlingen av de olikaavtalsförsäkringarna att ange grunderna för hur enligt min mening uttag avsocialavgifter resp. särskild löneskatt bör ske. Tjänsiegrupptiv (TGL m.fl.) Mittförslag: Inga ändringar vidtas nu beträffande den skatte- och av-giftsmässigabehandlingen. Frågan skall övervägas ytterligare. RINK:sförslag: RINK föreslår att förmånen av betald premie eller intjänad förmånbeskattas hos den anställde eller yrkesverksamme. Remissinstanserna:Förslaget har fått en omfattande kridk. REV, som an- Prop. 1989/90:110 ser detangeläget att de nuvarande särreglerna slopas, tillstyrker dock.För-säkrlngsinspeklionen anser att det bör övervägas att även i fortsättningenundanta TGL från skatteplikt. Näringslivets skattedetegation framhåller bl.a.praktiska svårigheten SAF anser det stötande med en beskattning av en premieförmånnär något försäkringsbelopp inte är garanterat. Inkomstskatt, socialavgifteroch avkastningsskatt skulle komma att minska värdet med . TCOanser att vägande socialpolitiska mål talar mot beskattning. Skälenför mitt förslag: Enligt nuvarande ordning gäller att förmån av frigrupplivförsäkring inte skall tas upp som intäkt (32 S 3 a mom. KL). Drygt tvåmiljoner verksamma i enskild tjänst torde omfattas av TGL, som handhas av (arbetsmarknadens försäkringsaktiebolag). Premierna är schabloniserade ochutgår efter viss procentsats på lönesumman för skilda huvudkategorien Statligtanställda omfattas av gruppliv genom anställningen, utan premie. För kommunaltanställda finns ett särskilt försäkringsbolag som handhar försäkringen, KFA (Kommunernasförsäkringsaktiebolag). Förvissa kategorier gäller ett särskilt försäkringsskydd (GLA). Detta avserlantbrukare, yrkesfiskare, skogsbrukare och renskötare. För lantbrukare skerfinansieringen inom ramen för de belopp som tillerkänts jordbruket somkompensation till följd av kostnadsutvecklingen och anpassningen avjordbrukarnas inkomster till den allmänna inkomstutvecklingen. För yrkesfiskaregäller att finansieringen sker genom medel via prisregleringskassan för fisk.För skogsbrukare sker finansieringen över skogsvårdsavgiften och för renskötareöver anslaget till främjande av rennäringen. Premienför grupplivförsäkring utgör en avdragsgill kostnad i jordbrukeller rörelse (punkt 2 av anvisningarna till 22 § och punkt 9 av anvisningarnatill 29 § KL). Tjänstegrupplivtillkom ursprungligen genom kollektivavtal och skattefrihet beslutadesår . 1 och med att flera kategorier alltefter årens lopp fått ettmotsvarande försäkringsskydd har reglerna i KL efter hand anpassats härtill. Redannär de ursprungliga skattereglerna tillkom framhölls i förarbetena att premienformellt borde beskattas. var dock premien avdragsgill inom dets.k. En tyst kvittning förordades därför Vidare förelåg svårigheteratt individualisera premien. Föratt TGL m.fl. skall erhålla en skattemässigt neutral behandling krävs det, somkommittén föreslagit, i princip att premien eller intjänad förmån beskattas hosden anställde eller yrkesverksamme. Idet följande kommer jag att ta upp några av de skäl som av remissinstansernaframhållits mot en sådan beskattning. Därefter kommer jag att redovisa minegen bedömning. Försäkringsinspektionenframhåller bl.a. följande. Premiesättningen sker schablonmässigt. Sannolikheten för försäkringsfall varierar emellertid bero ende på bl.a. ålder, arbetstid och familjesammansättning. Först vid försäk ringsfall får försäkringsgivaren kännedom om vederbörande varit anställd resp. egenföretagare. För att någon skall vara skattskyldig för förmånen av TGL måste det därför i förväg utredas om han verkligen omfattas av försäk ringsskyddet. En tänkbarföljd av förmänsbeskattning av premiekostnaden är att solida- Prop. 1989/90:110riteten mellan försäkringstagare och försäkrade hotas. Det nuvarande systemetinnebär att premiekostnaderna fördelas på arbetsgivaren efter antaletanställda. Hänsyn till riskfördelning mellan olika kollektiv tas inte. En möjligkonsekvens kan bli att sådana krav reses, t.ex. lägre för yngre kollektivän för äldre. Vidare kan en följd bli att den anställde vill stå utanförsystemet. Det är inte uteslutet att en sådan rätt kan föreligga. Näringslivets skattedelegadon framhåller att lönen ävenför en anstäUd som saknar efterlevande ingår i underlaget trots att ersättningaldrig blir aktuell. TCO anser att det finns vägande socialpolitiska skäl motbeskattning. TGL-försäkringarna ger arbetstagare med hög individuell skaderiskett Hvförsäk-ringsskydd till låg kostnad och utan individuell hälsoprövning. OmTGL-för-säkringarna förlorar sin nuvarande kostnadsfördel får grupper med lågskaderisk ekonomiska incitament att i stället täcka sitt försäkringsbehov genomindividuella livförsäkringar. Följden blir ökade kostnader och ett försämratskydd för mer utsatta gruppen KFA (Kommunernas försäkringsaktiebolag) anför bl.a. I detenskilda fallet korresponderar oftast inte försäkringsskydd och premie. Iytterlighetsfallet - där arbetsgivaren försummat att teckna avtal med KFA -står KFA ändå försäkringsansvan Försäkringen har bl.a. tack vare det enklapremiedebite-ringsförfarandet mycket låga administrationskostnaden Eftersomendast riskpremie betalas förekommer inget individuellt sparande och det finnsalltså inga återköpsvärden som någon kan få sig tilldelad. Det är felaktigt attlikställa denna avtalsförsäkring med individuell kapitalförsäkring där detuppkommer ett sparande över vilket försäkringstagaren kan disponera. Det har av de avtalsslutande parterna ansetts ligga ettstort socialt värde i att arbetstagaren via sin anställning får ettförsäkringsskydd, som snabbt ger hans efterlevande ett betydande ekonomisktstöd, om han avliden Samma ståndpunkt har statsmakterna intagit ,eftersom man ansett att en särbehandling av bl.a. tjänstegrupplivförsäkringenvarit motiverad då den bygger ut det sociala trygghetsnätet på ett angelägetsätt. Enligt styrelsens uppfattning har ingenting inträffat som föranleder enändring av denna bedömning. Med hänsyn härtill och att värdet av premien, hurvärdet än skall bestämmas, är så lågt är det enligt KFA :s styrelsesuppfattning rimligt att denna löneförmån inte skall tas upp till beskattninghos arbetstagaren. Ett bättre beskattningsalternativ skulle vara, med hänsyntUl dels möjligheterna att bibehålla försäkringen, dels den enklareskatteadministrationen att de berörda försäkringsbolagen betalade en avgift påpremiekostnaderna. Förenade Liv anser förslaget stötande bl.a. därigenom attbeskattning blir aktuell trots att vederbörande i det enskilda fallet kanskeinte får ersättning. Enligt bolaget skulle vidare dubbelbeskattning kunna kommai fråga vid samtidiga anställningar Vidare befarar bolaget att enlikabeskattning kan komma att medföra krav på att gå ur TGL-systemet, vilketbygger på solidaritet. I så fall riskeras ett sönderfall. För egen del gör jag följande bedömning. Förslaget avseende TGL avviker från kommitténs förslag dllbeskattningsåtgärder för övriga avtalsförsäkringar så till vida att det tarsikte på en beskattning av genomsnittlig premiekostnad eller intjänad förmån istället för utbetalade belopp. Motivet för detta är att TGL kan betraktas somen kapitalförsäkring och att belopp som utbetalas från sådana försäkringarinte beskattas enligt nuvarande principen 22 1989/90. Nr 110 Del 1 Debelopp som utfaller på grund av TGL beror på arbetstid, ålder vid Prop.1989/90:110 dödsfallet och efterlevande. I vissa fall utbetalas endastbegravningshjälp. För en del kategorier, t.ex. lantbrukare och yrkesfiskare,gäller som förutsättning för försäkringsskydd att vissa intäktskrav äruppfyllda. Premiesättningensker emellertid kollektivt efter schablonmässiga grunder. En beskaUning avpremiekostnad eller intjänad förmån efter samma grunder skulle alltså innebäraett försvagat samband med förekomsten av storleken av försäkringsskydd i detenskilda fallet. Detbör dock framhållas, att den risk som finns att något ersättningsbelopp intekommer att betalas ut eller i vissa fall endast kan komma att avse t.ex.begravningshjälp, inte kan anses utgöra något avgörande skäl i sig mot attpremieförmånen beskattas. Liknande kan också riktas mot en beskattning avförmån av fri kapitalförsäkring i andra fall. Starkaneutralitetsskäl talar i och för sig för att en beskattning av premieförmånbeträffande TGL m.m. kommer till stånd enligt de riktlinjer kommittén angett.Jag vill här också skjuta in att samtliga försäkringar alltefter de dllkommitgivits en icke-neutral förmånsbehandling vid beskattningen. När nubeskattningen av arbetsinkomster reformeras med den övergripande målsättningenatt åstadkomma neutralitet är det av vikt för framtiden att det klargörs attförmåner vid sidan av kontant lön som tillkommit genom avtal mellanarbetsmarknadens parter inte skall behandlas annorlunda än andraanställningsförmånen Även det talar i sak för att premieförmånen avseende TGLbeskattas. Ilagrådsremissen föreslogs att en beskattning av förenklingsskäl borde ske påett schablonmässigt sätt. Härför talade enligt remissen också att premiekostnadenför arbetsgivaren bestäms efter schablonmässiga gmnder Ilagrådsremissen anförde vidare dåvarande departementschefen följande. Fördem som omfattas av TGL bör den procentsats på lönesumman som arbetsgivarenbetalar i avgift fördelas på den anställde. Av förenklingsskäl börprocentsatsen inte anknyta till den enskildes månads- eller årsinkomst utanförmånsvärdet bör grundas på en tillämpning av denna procentsats på genomsnittliginkomst för den kategori som berörs. Det bör ankomma på regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer, att utfärda verkstäUig-hetsföreskrifier härom.För tjänstemän i enskild tjänst gäller att avgiften tas ut i form av ett fastkrontal . Det belopp som därvid tas ut bör gälla som förmånsvärde. Beskattningenav TGL hos den anställde bör alltså vara starkt likformig. Härav följer ocksåatt t.ex. individuella skillnader i arbetstid, ålder och familjesammansättningbör lämnas utanför Skatteplikten bör inte heller påverkas i sådana situationerdär den enskilde omfattas av TGL trots att arbetsgivaren av olika skäl inteerlägger någon avgift. I dessa fall bör förmånen anses intjänad. Förstatligt anställda - som omfattas av tjänstegrupplivförsäkring utan att premie eriäggs - bör de principer gälla som tidigare redovisats. Även här bör således regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer med ledning av de principer som gäller för TGL i enskild tjänst utfärda närmare föreskrif ter om vilka förmånsvärden som skall gälla. Vid värderingen bör vidare viss vägledning kunna ges av vad som gäller vid frivillig anslutning till statlig grupplivförsäkring. För sådana speciella grupper som t. ex. värnpliktiga och 338 deltagare iarbetsmarknadsutbildning som omfattas av tjänstegruppliv samti- Prop.1989/90:110 digt som de erhåller ersättning som är skattefri enligt särskildabestämmelser, blir någon beskattning av förmånen av grupplivförsäkring inteaktuell eftersom även denna förmån får anses utgöra en del av ersättningen. Förinkomst av näringsverksamhet (de nuvarande inkomstslagen jordbruksfastighet,annan fastighet och rörelse) föranleder förslaget att den nuvarandeavdragsrätten för premie för grupplivförsäkring slopas. Förde särskilda kategorierna lantbrukare, yrkesfiskare, skogsbmkare och renskötaregäller enligt det föregående att de åtnjuter särskilt försäkringsskydd och attdetta finansieras i särskild ordning. Förmånen tas enligt gällande regler inteupp som intäkt. För dessa bör samma principer som redovisats dllämpas.Även för dessa bör alltså regeringen eller den myndighet regeringen bestämmerutfärda föreskrifter om förmånsvärden. I likhet med vad som föreslagitsbeträffande dem som omfattas av TGL bör alltså beskattningen vara starktschabloniserad även för dessa kategorier och grundas på genomsnittUg inkomstför berörd kategori. Uppfyller emellerdd den skattskyldige inte degrundläggande intäktskrav som kan gälla för försäkringsskydd, bör dock någonbeskattning inte komma i fråga. Medanledning av vissa synpunkter vid remissbehandlingen bör framhållas, att detvid samtidiga anställningar under ett beskattningsår ankommerendast på huvudarbetsgivaren att dra preliminär skatt på olika löneförmånenKontrolluppgiftsskyldighet och skyldighet aft betala socialavgifter åvilardäremot även arbetsgivare som inte är huvudarbetsgivare. Förpremieförmån avseende TGL och motsvarande bör socialavgifter tas ut. Förmånenbör anses förmånsgrundande i socialförsäkringshänseende. Förslagetföranleder ändringar i 32 § 3 a mom. och justeringar i de regler som gäller förnäringsverksamhet enligt förslaget, punkt 12 av anvisningarna till 22 S ochpunkt 23 av anvisningarna till 23 S. Lagrådetavstyrker i sitt yttrande förslaget om införande av skatteplikt för förmån avfri grupplivförsäkring enligt den i lagrådsremissen föreslagna utformningen.Lagrådet anför bl.a. att det krävs att förutsättningarna för skattskyldighetoch de principer som skall iakttas vid utformningen av schablonerna anges medtillbörlig precision. Jag ansluter mig till de skäl lagrådet anför mot denföreslagna lösningen. Åndringsförslagen i lagrådsremissen bör alltså integenomföras. Detanförda innebär emellertid ett avsteg från grundregeln att förmåner på grund avtjänsten, innefattande förmåner vid sidan av kontant lön utgör skattepliktigintäkt. Avsteget motiveras av de svårigheter som på grund av den speciellauppbyggnaden av tjänstegrupplivförsäkringen är förenade med att uppnå enlikformig och neutral förmånsbeskattning hos den enskilde. Mittställningstagande innebär alltså att en förmånsbeskattning inklusive uttag avsocialavgifter enligt de riktlinjer som föreslogs i lagrådsremissen inte börkomma till stånd. Det finns emellertid anledning att söka finna ett alternativtsystem för beskattning som tillgodoser den typ av krav på avgränsningar ochpreciseringar som lagrådet nämner i sitt yttrande. Jag avser att i höståterkomma med förslag i denna fråga. Avgångsbidrag (AGB m.fl.) Mitt förslag: Utfallande belopp från AGB och motsvarandeutgör i sin helhet skattepliktig intäkt av tjänst. s.k. B-belopp och motsvarande slopas. Utbetalningarna bör beläggas med särskild löneskatt ochbör inte bli RINK:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Förslaget har fatt ett blandatmottagande. anser att förslaget kaninnehålla vissa inslag av retroaktiv beskattning. Näringslivelsskailedelegalion och SAF anser att AGB utgör en sakförsäkring resp. konjunkturberoenderiskförsäkring. TCO godtar förslaget. Skälen för mitt förslag: AGB eller s.k. kollektivförsäkring om avgångsbidrag kan ge kontant ersättning vid förlust avanställning t.ex. vid driftsinskränkning eller av hälsoskäl samt långvarigarbetslöshet därefter Ersättning kan utgå i s.k. A- och B-belopp ellermotsvarande. Storleken av A-beloppet sammanhänger med åldern vidförsäkringsfallet, medan B-beloppet beror även av arbetslöshetens längd.B-beloppet utbetalas efter särskild prövning. För avgångsersättningar tillstatligt anställda saknas numera motsvarighet till den fria prövningen inomAGB:s s.k. B-belopp. Motsvarande gäller kommunalt anställda. De nuvarande beskattningsreglerna (32 S 1 mom. tredjestycket och punkt 11 av anvisningarna till 32 S KL) innebär att den del av dets.k. B-beloppet som uppgår till högst två gånger basbeloppet (59400 kn) undantas från beskattning. Sammaregler gäller i princip om staten betalar ut ersättning enligt samma grunder.Avgångsersättning till arbetstagare som omfattas av det s.k. trygghetsavtaletmellan PTK och arbetsgivarorganisationen följer samma AGB beskrivs i förarbetena till de ursprungligen infördabeskattningsreglerna (prop. 1967:39) som en skadeförsäkring i samband medtjänst. Departementschefen ansåg att fullständig skattefrihet inte kunde kommai fråga för utfallande belopp, men ville inte motsätta sig någon form avskattelindring vid ömmande omständigheten Sådana omständigheter kundegenerellt anses föreligga vad beträffar det s.k. B-beloppet. Med hänsyn till reformens inriktning i stort mot enneutral beskattning av förmåner på grund av tjänsten anser jag att de nuvarandeundantagsreglerna för s.k. B-belopp inom AGB och motsvarande bör omprövas.Eftersom utbetalningarna avser ersättning för inkomstbortfall bör de alltså isin helhet utgöra skattepliktig intäkt av tjänst. framhåller i sitt remissyttrandeatt förslaget kan ha inslag av retroaktiv beskattning eftersom ochreservavsättningar delvis har beräknats med hänsynstagande till skattefrihet.Inspektionen påpekar dock att detta endast motsvarar en del av utbetaldabelopp. Givetvis innebär förslaget om beskattning av utfallandebelopp i sin helhet attförutsättningarna ändras något för AGB m.fl. anordningar Det förhållandet attpremier m.m. beräknats med hänsyn till tidigare regler medför inte attförslaget innefattar en otillåten retroaktivitet i regeringsformens mening. Isammanhanget vill jag framhålla att skattefrihet för s.k. B-belopp ochmotsvarande, enligt de övergångsregler jag förordan skall gälla även framdelesom anställningen upphört före reformens ikraftträdande . Förnärvarande eriäggs inte socialavgifter för ersättningar från AGB m.fl.anordningar. Ersättningarna är inte heller förmånsgrundande. Med hänsyn tillkaraktären av engångsbelopp och då ersättningarna betalas ut sedan anställningenupphört såsom vid pension bör särskild löneskatt erläggas av den somverkställer utbetalningarna. Ersättningarna bör därmed inte heller bliförmånsgrundande. Förslagetföranleder ändringar i 32 S 1 mom. KL samt att punkt 11 av anvisningarna till32 S slopas. Gruppsjukförsäkring (AGS m.fl.) Mitt förslag: Belopp som utfaller på grund av gruppsjukförsäkringsom t.ex. AGS och motsvarande utgör skattepliktig intäkt av tjänst eller iförekommande fall näringsverksamhet. Utbetalningarfrån AGS och motsvarande bör beläggas med socialavgifter och blirförmånsgrundande. I det fall utbetalningarna avser att kompletteraförtidspension bör endast särskild löneskatt tas ut. Sistnämnda ersättningarbör inte bli förmånsgrundande. RINK:s förslag: överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har fått ett blandat mottagande. RFV tillstyrker.Försäkringsinspektionen förordar närmare överväganden i fråga omövergångsregler, för det fall förslaget genomförs. Näringslivets skattedetegationavstyrker bestämt förslaget. SAF anser det orimligt att dagens arbetsgivareåläggs att retroaktivt ta över ansvaret för utfästelser som gjorts av tidigarearbetsgivare. Skälen förmitt förslag: AGS, som tillkom , fungerar som ettkomplement till den allmänna försäkringen och ger ersättning vid sjukdom somvarar eller men Ersättning kan också utgå som komplement tillförtidspension eller sjukbidrag. Ettmotsvarande försäkringssystem finns för bl.a. lantbrukare och yrkesfiskare.För statsanställda gäller numera att inget sjukavdrag görs för dem som hararbetsgivarinträde under de första tre månadernas sjukdom. AGSbetraktas i skattehänseende som en kapitalförsäkring, vilket innebär attutfallande belopp inte beskattas. I övrigt innebär nuvarande skatteregler, attförmån av fri gruppsjukförsäkring enligt grunder som fastställs i kollektivavtalmellan arbetsmarknadens huvudorganisationer, enligt 32 S 3 a mom. KL ej tas uppsom intäkt. Motsvarandeskattemässiga behandling gäller för lantbrukare, yrkesfiskare, skogsbmkare ochrenskötare. Skattefrihetenutgör i grunden ett undantag från eljest gällande principen Prop. 1989/90:110 Isamband med reglernas tillkomst betraktades skattefriheten som ett provisorium.I prop. 1974:90 anförde departementschefen bl.a. att gruppsjukförsäkringenbyggde ut det sociala trygghetssystemet pä ett angeläget sätt samt att man ifråga om AGS kunde godta ett avsteg från principen att utgående ersättningarmed anledning av anställning skall bli föremål för beskattning.