prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Förmänav sädan fri grupplivförsäkring, avtalsgruppsjukförsäkring ochtrygghetsförsäkring vid arbetsskada som fastställts enligt grunderna i ett år1983 träffat avtal mellan och vederbörandeförsäkringsanstalt utgör inte skattepliktig intäkt. Detsamma gäller förmotsvarande förmåner som fastställts enligt grunderna 1986 träffatavtal mellan och vederbörande försäkringsanstalt.Av 19 § framgår att ej lietler ersättning som - i annan form än pension ellerlivränta - ingår på grund av sådan Uvförsäkring etter sjukförsäkring räknassom skattepliktig intäkt. Ersättning enligt sådan trygghetsförsäkring som nyssnämnts utgör dock skattepUktig intäkt av rörelse utom, såvttt avsertrygghetsförsäkring som avses i första meningen, tid den det ersättningen utgårunder av den tid den skadade är arbetsoförmögen ochiitte överstiger för insjuknandedagen och för övriga 6kronor för dag. (jfr anv. tdl 21 § p. Förmån av sädan fri avtalsgruppsjukförsäkring ochtrygghetsförsäkring vid arbetsskada som fastställts enligt grunderna / ett år1978 träffat avtal mellan och vederbörande försäkringsanstaUoch 1983 träffat avtal mellan och vederbörandeförsäkringsanstalt utgör inte skattepliktig intäkt. Detsamma gäller för motsvarandeförmåner som fastställts enligt grunderna / 1986 träffat avlat mellanLantbrukarnas riksförbund och påena sidan och vederbörande försäkringsanstaU på den andra sidan och i ett är1986 träffat avtal mellan och vederbörande försäkringsanstalt.Ersättning som utgår på grund av sådan försäkring utgör intäkt avnäringsverksamhet. Förmån av fri grupplivförsäkring enligi ovan angivnagrunder utgör intäkt av näringsverksamhet. Förmånen las upp till det beloppsom motsvarar avgiften per näringsidkare enligt schablon. Årför fysisk person etter dödsbo förvärvskällans kapitalundertag, beräknatenligt 4 och 6 §§ lagen (1990:000) om skatteutjämningsreserv, negativt tassom intäkt upp ett belopp motsvarande statsläneräntan vid beskattningsåretsingång multiplicerat med det negativa kapitalunderlaget (räntefördelning). 1 frågaom dödsbon som beskattas som handelsbolag beräknas först ett kapitalunderlagför dödsboet med tillämpning av bestämmelserna i 4 och 6 §§ lagen omskatteutjämningsreserv. År underlaget negativt förde-tas intäkten enligtförsta stycket på delägarna efter storleken av varje del- Nuvarandelydelse Förestagen lydelse Prop. Bilaga 2 ägares andel i boets inkomst. Bestämmelserna i första stycket gäller också delägare ihandelsbolag. Till grund för beräkningen av underlaget för räntefördelning liggerdock inte kapitalunderlaget i bolaget utan handelsbotagsandetens justerade ingångsvärdevid beskattningsårets ingång enligt 28 § lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Innehar handelsbolaget fastigheter minskas det justeradeingångsvärdet i den mån en värdering av fasligheisinnehavet enligt 6 § lagenom skatteutjämningsreserv ger ett lägre värde än en värdering enligt 5 §samma lag. Av skilt-nadsbeloppet skall så stor del dras från det justeradeingångsvärdet som svarar mot delägarens andel av handelsbolagets inkomst. Detjusterade ingångsvärdet skall vidare minskas på motsvarande sätt om handelsbolagetinnehar sådana andelar eller aktier som avses i 4 § andra stycket 2 lagen omskatteutjämningsreserv. Redovisar delägare i handelsbolag eller dödsbo inkomstfrån bolaget eller boet i flera förvärvskällor skall intäkten i första handtas upp i förvärvskälla som utgör aktiv näringsverksamhet. Vid räntefördelningen bortses från negativtkapitalunderlag upp tid 1 fråga om skattskyldiga som avses iförsta och iredje styckena bortses vidare från negativt kapitalunderlag sommotsvaras av underskott i förvärvskällan föregående beskattningsår i den månavdrag för underskottet inte har medgetts enligt 33 § 3 mom. Att ett mot irttäkten svarande avdrag får göras vidberäkning av inkomst av kapital framgår av 3§ 4 mom. lagen om stattig inkomstskatt. Kostnaderna i en näringsverk samhet består främst av kostnader för personal, anskaffande av varor samt reparation, underhåll och vär deminskning av anläggningstill- 30 gångar och av räittor. Prop.1989/90:110 Bilaga 2 Utgifter för---- ägare (jfr anv. dll 22 §p.4). Har en markanläggning tillhört privatbostad under tidigarebeskattningsår skall avdragför värdeminskning ansetts ha medgetts för varjesådant beskattningsår. Utgifter för----- restvärdet (jfr till22 § p. 5 och anv. till 25 § p. Utgifter för-- restvärdet. Har den fastighet som ett byggnads- eller markinventariumhänför sig till utgjort privatbostad under del beskattningsår som närmastföregått det aktuella beskattningsåret utgörs inventariets skattemässigarestvärde av anskaffningsvärdet minskat med 20procent av samma värde för varjebeskattningsår, dock högst fem, som den skatiskyldige innehaft inventariet ochfastigheten utgjort privatbostad. Detsamma gäller i fråga orti del avfastighet. till 29 §p. Såsom speciella för rörelse utgående skatter elleravgifter till det allmänna tnå nämnas vissa tillverkningsskatter,stämpelavgifter, tidt-och haninumgälder tn. m. dyt. Däremot får svenskaallmänna skatter inte dras av (se 20§). Premieför grupplivförsäkring, som tecknats av fysisk person i hans egenskap avutövare av viss rörelse, utgör avdragsgill oitikostnad i rörelsen. Om denersättning, som kan komma att ulfalla på grund av försäkringen, utgår efterförmånligare grunder än vad som gäller enligt grupplivförsäkring förbefattningshavare i statens tjänst, skall dock endast den del av premien somkan anses motsvara förmåner enligt grupplivförsäkring för nämnda befattningshavareräknas som omkostnad i rörelsen. Avdrag får göras för skogsvårdsavgift ochfastighetsskatt och speciella för näringsverksamheten utgående skatter ochavgifter till det allmänna. Däremot får svenska allmänna skatter inte dras av(se 20 §). Avdrag medges för kostnader för egen hälsovård i den månförmån av fri sädan vård för anställd är skattefri enligt 32 § 3 b mom. förstastycket. Bestämmelsernai punkt 6 av anvisningarna till 33 § om avdrag för avgift dll erkändarbetslöshetskassa gäller också beträffande inkomst av rörelse. Bestämmelsernai punkt 4 av anvisningarna till 33 § om avdrag för kostnader för resor tilloch frän arbetsplatsen gäller också beträffande inkomst av rörelse, (jfr anv. dll22 § p. 2, 25 § 1 mom. och 29 § 1 mom.) till 29 §p. Avdrag må--- kostnaden. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer kan förordna att bidrag, som denskattskyldige lämnar till viss forskning, visst utvecklingsarbete eller vissmuseiverksamhet, skall för tid som anges i förordnandet helt eller delvisanses såsom driftkostnad i den skattskyldiges rörelse, (jfr anv. till 22 § p.1 åttonde stycket) Avdrag medges för kostnader för egen hälsovård i den månförmån av fri sädan vård för anställd är skattefri enligt 32 § 3 b mom. förstastycket. Bestämmelsernai punkt 6 av anvisningarna till 33 § om avdrag för avgift till erkändarbetslöshetskassa gäller också beträffande inkomst av näringsverksamhet. Bestämmelserna i punkt 4 av anvisningarna till 33 § omavdrag för kostnader för resor till och från arbetsplatsen gäller ocksåbeträffande inkomst av näringsverksamhet. Avdrag får-- kostnaden. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kanförordna att bidrag, som den skattskyldige lämnar till viss forskning, visst utvecklingsarbeteeller viss museiverksamhet, skall för tid som anges i förordnandet helt ellerdelvis anses såsom driftkostnad i den skattskyldiges näringsverksamhet. 1989/90:110 Bilaga 2 dll 41 § p. SkaU en skattskyldig som avses ilOa§ lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt beskattas för ett handelsbolags inkomst tillämpasbestämmelserna i 2§ 14 mom. nämnda lag vid beräkningen av handelsbolagets inkomst. till 24 §'" följande års in- 1.För skattskyldig-- följande dll41 § p. Företag,som driver kärnkraftsanläggning, får avdrag för belopp som i räkenskaperna förbeskattningsåret avsätts för att täcka företagets utgifter för framtidahantering av utbränt kärnbränsle, radioaktivt avfall o.d. Avdrag medges dockinte för hanteringsutgifter som belöper på Företag, som driver kärnkraftsanläggning, får avdragför belopp som i räkenskaperna för beskattningsåret avsätts för att täckaföretagets utgifter för framtida hantering av utbränt kärnbränsle, radioaktivtavfall o. d. Avdrag medges dock inte för hanteringsutgifter som belöper verksamhet som bedrivs efter beskattningsårets utgång ochinte heller för hanteringsutgifter för vilka företaget kan påräkna ersättningenligt 9 § lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använtkärnbränsle m.m. Regeringen eller efter regeringens bemyndigande riksskatteverketutfärdar föreskrifter för beräkning av avdraget. Medgivet avdrag skallåterföras till beskattning nästföljande beskattningsår. på verksamhet som bedrivs efter beskattningsårets utgångoch inte heller för hanteringsutgifter för vilka företaget kan påräknaersättning enligt 9 § lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifterför använt kärnbränsle m. m. Regeringen eller rtiyndighet sotn regeringenbestämmer utfärdar ärligen föreskrifter för beräkning av avdraget. Medgivet avdragskall återföras till beskattning nästföljande beskattningsån 1989/90:110 Bilaga 2 [11 § lagen (1960:63) om förlustavdrag] Ändras etttaxeringsbeslut på sådant sätt att rätten dll förlustavdrag eller beräkningenav avdragets storlek påverkas får den skattskyldige yrka att beslut avseende annattaxeringsår då förlustavdraget utnyttjats eder hade kunnat utnyttjas, ändras imotsvarande mån. Yrkande om ändring skall framställas frånden dag beslutet meddelades om inte följer av bestämmelserna i 4kap. taxeringslagen (1990:00). Ändras ett taxeringsbeslut på sådant sätt att rättentill avdrag för underskott under senare beskattningsår eller beräkningen avavdragets storlek påverkas får den skattskyldige yrka att taxeringen för sådantbeskattningsår ändras i motsvarande mån. Yrkande om ändring skall framställasinom från den dag beslutet meddelades om inte längre dd följer avbestämmelserna i 4 kap. taxeringslagen (1990:00). ''-Såsom intäkt av tjänst skall upptagas, bland annat, hyresvärdet av bostad, somkan vara ät den anställde upplåten. För den, som är anställd såsom arbetare ijordbruk med binäringar eller i rörelse eller eljest hos annan person och såsomlöneförmån åtnjuter bostad, skall alltså värdet av denna bostadsförmånmedräknas vid löneförmånernas uppskattning (jfr punkt 1 av anvisningarna till21 §). Vidare skall såsom intäkt upptagas värdet av andra utav denskattskyldige åtnjutna förmåner, därest han icke skulle varit berättigad attåtnjuta avdrag för utgifterna för förmånernas förvärvande för den händelse,att han själv förskaffat sig dem. Såsomintäkt av tjänst skall upptagas, bland annat, hyresvärdet av bostad, som kanvara åt den anställde upplåten. Förden, som äran-ställd och såsom löneförmänåtnjuter bostad, skall alltså värdet av denna bostadsförmån medräknas vidlöneförmånernas uppskattning. Vidare skall såsom intäkt upptagas värdet avandra utav den skattskyldige åtnjutna förmåner, därest han icke skulle varitberättigad att åtnjuta avdrag för utgifterna för förmånernas förvarande förden händelse, att han själv förskaffat sig dem. Såsom intäkt skall således, undernyss angivna förutsättning, upptagas exempelvis värdet av fri kost, även videnstaka tillfällen, och fria 3 1989/90. Nr 110 Del 2 resor ävensom skatter, försäkringar o. d., som arbetsgivaren betalat för den anställdes räkning eller eljest tillhandahålltt. Arbetsgivares kostnader för tryggande av arbetstagares pension genom avsättning eller pensionsförsäkring utgör dock icke skattepliktig intäkt för den anställde. I vissa tjänster är särskild ersättning anvisad för vissa med tjänsten förenade omkostnader, som mäste betalas av den skattskyldige. Denna ersättning skall tas upp som intäkt, och de omkostnader, som skad betalas med ersättningen, dras av som kostnader för tjänsten eller uppdraget. skall således, under angivna förutsättning, upptagasexempelvis värdet av fri kost och fria resor ävensom skatter,försäkringsavgifter o.dyl., som arbetsgivaren betalat för den anställdesräkning (jfr dock pimkt 8 här nedan). Arbetsgivares kostnader för tryggande avarbetstagares pension genom avsättning eller pensionsförsäkring utgör dockicke skattepliktig intäkt för den anställde. Angående värdesättningen därmed minskas 4.'''' I vissa tjänster är särskild ersättning anvisadför vissa med tjänsten förenade kostnader, som av den skattskyldige mästebestridas. Ifråga om sådan ersättning skall i beskattningshänseende skillnadgöras mellan stattig eller enligt vad nedan sägs därmed jämställd tjänst ochen -skild tjänst. År fråga om statlig tjänst, skatt, med undanlag för traktamentsersättningvid resa i tjänsten som inte vartt förenad med övernattning samt resekostnadsersättning,den anvisade ersättningen icke upptagas som intäkt av tjänsten, liksom å andrasidan de kostnader, som skola med ersättningen bestridas, ej få avföras såsomutgift, även om ersättningen icke förstår tid kostnadernas gäldande. Vad nusagts gäller för de fad, då den anvisade ersättningen är avsedd att täckautgifterna i fråga. År ersättningen däremot endast avsedd att utgöra ettmindre bidrag till kostnadernas bestridande, skatt ersättningen i sin helhetupptagas såsom intäkt, medan å andra sidan kostnaderna få avdragas såsomutgift, även i den mån de överskjuta ersättningen. Vad nu sagts skall gällaäven ifråga om så ock eljest vid anställning hos offentliginstitution, beträffande vilken förklaring enligt 32 § 3 motn. / fråga otn enskild tjänst samt vid statlig tjänst i frågaom traktaments-ersätmitig vid resa i tjänsten som inte vartt förenad tnedövernattning och resekostnadsersättning skall den an- Prop.1989/90:110 Bilaga 2 visade ersättningen upptagas såsotn intäkt, och - medundantag för ökade levnadskostnader vid resa i tjänsten som inte vartt förenadmed övernattning - de omkostnader, som skola därmed bestridas, avföras såsomomkostnader för tjänsten eller uppdraget. Om därvid ersättningen icke förslårtill kostnadernas gäldande, får bristen avföras å intäkten av tjänsten iövrigt. Härvid märkes dock, att, om det kan antagas, att den anvisadeersättningen beräknats med hänsyn till vad som skäligen kan anses normalt åtgåtid täckande av de omkostnader, som skota därmed bestridas, större avdrag änsom svarar mot den anvisade ersättningen bör medgivas allenast om det visas,att på grund av särskilda förhållanden ersättningen vartt otillräcklig försådana skäliga omkostnaden Å andra sidan torde i dylikt fall ofta kunnaantagas, att den anvisade ersättningen i sin helhet åtgått till de omkostnaderför vilka den avsetts, utan att särskild utredning i detta avseende behöverlämnas. Avdrag tned samma belopp som den anvisade ersättningen torde i regelböra medgivas i de fall, då ersättningen ej överstiger vad som av staten imotsvarande faU anvisas. Detta lärer exempelvis vara förhållandet beträffandede resekostnadsersättningar, som i allmänhet utbetalas av de enskilda järnväganui.Vad itu sagts om statlig Ijänsl skall gälla även i fråga om ijänsl såock eljest vid anställning hos offendig institution, beträffande vilkenförklaring eidigl 32 § 3 mom. andra stycket gäller I fråga om traktamentsersättningoch resekostnadsersättning vid resa med egen bil gäller dock särskilda bestämmelsense punkt 3 av anvisningarna till 33 §. inte räcker till för alt betala omkostnaderna, färbristen dras av mot intäkten av tjänsten i övrigt. Härvid gäller dock, om detkan antas att ersättningen har beräknats med hänsyn till vad som skäligen kananses normalt gå ål för att läcka de omkostnader som skaU betalas med ersättningen,att större avdrag än som svarar mot den anvisade ersättningen bör medgesendast om det visas, att ersättningen på grund av särskilda förhållanden interäckt lill för sådana skäliga omkostnaden Å andra sidan bör del i sådana fallofta kunna antas, att ersättningen i sin helhet gått åt till de omkostnader förvilka den avsetts, utan att särskild utredning behöver lämnas i detta avseende.I fråga om traktamentsersättning, resekostnadsersättning vid resa med egen kostnadsersättning för vård av person i enskilt familjehem gäller docksärskilda bestämmelser i punkterna 3,3 a och 3 c av anvisningarna till 33 §. Prop.1989/90:110 Bilaga 2 10.Förmån av räntefritt lån eller lån, där räntan understiger statslåneräntan islutet av november året före beskattningsåret med tillägg för en procentenhet, skatt las upp som inläkt av ijänst, varvidmotsvarande belopp anses sotn en av låntagaren betald ränteutgift. Med lånfrån arbetsgivaren eller uppdragsgivaren likställs annat tån otn del finnsanledning anta att denne förmedlat lånet. Vad nu sagts gäller dock ej i fall som avses i punkt 14sjätte stycket av anvisningarna. Prop.1989/90:110 Bilaga 2 (35 § 1 amom. Anskaffarett----- för företagsle daren. (35 § 4 mom. fjärde stycket) Avyttrasegendom, som avses i detta moment, tid fåmansföretag av delägare eller honomnärstående person, skall oavsett bestämmelserna i detta moment som skattepliktigrealisationsvinst räknas vad den skattskyldige erhåller för egendomen, såvidadenna icke är eller kan antagas bli till nytta för företagets verksamhet, (35§ 1 a mom, tredje stycket) Tid imäkt av tillfäUig förvärvsverksamhet hänföres ävenförmån som delägare i fämansföretag eller honom närstående person åtnjutergenom att avyttra egendom till företaget till högre pris eller genom attförvärva egendom från företaget till lägre pris än egendomens marknadspris. Anskaffar ett----- av bilför mån. Anskaffar ett fåmansföretag fast egendom från delägareeller honom närstående person gäller bestämmelserna i 24 § 6 mom. tagen(1947:576) om statlig inkomstskatt. Avyttrar delägare i fämansföretag eller honom närståendeperson lös egendom lill förelaget, skall som inläkl av ijänsl räknas vad denskattskyldige erhåller för egendomen, såvida denna inte är eller kan antasbli till nytta för företagets verksamhet. Vid avyttring av bostadsrätt gällerdock bestämmelserna i 24 § 6 mom. lagen om statlig inkomstskatt. Förmån som delägare i fåmansföretag eller honomnärstående person åtnjuter genom att avyttra egendom till företaget tillhögre pris eller genom att förvärva egendom från företaget till lägre pris änegendomens marknadspris beskattas hos delägaren som intäkt av tjänst. Vad nusagts gäller inte när företagsledaren förvärvar egendomen och han tidigarebeskattats enligt första stycket eller när delägare etter honom närståendeperson avyttrar egendom och beskattning sker enligi iredje stycket. Bestämtnelseni första meningen gäller även när delägare i fåmansägi handelsbolag ellerhonom närstående person förvärvar fastighet som är eller kan komma att blisådan faslighet som avses i 5 § andra och tredje styckena. (35 § 1 a mom, andra stycket) Har företagsledare- lokalen i Har fåmansföretaglämnat lån till företagsledare eller honom närstående person och utgår ickeränta på lånet eller utgår ränta med lägre belopp än som vanligen utgår på lånav liknande slag, skall sedvanlig ränta etter skdlnadsbdoppet hänföras tillintäkt av tdlfällig förvärvsverksamhet för låntagaren. (35 § 1 a mom, femtestycket) (35 § 1 a mom, sjätte stycket) Har tånlämnats i strid mot bestämmelserna i 12 kap, 7 § aktiebolagslagen (1975:1385)eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m, m, Mfgörlänebeloppet, tid den det återbetalning icke skett, intäkt av tillfälligförvärvsverksamhet för låntagaren. (35 § 1 a mom, sjunde stycket) (35 § 1 a mom, fjärde stycket) Har företagsledare lokalen i Har fåmansföretaglämnat räntefritt lån eller lån, där räntan understiger marknadsräntan, tillföretagsledare eller honom närstående person, skall förmånen beskattas hoslåntagaren som intäkt av tjänst. lämnat åttonde stycket. Har penningtån lämnats i strid mot bestämmelserna i 12kap. 7 § akdebolagslagen (1975:1385) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggandeav pensionsutfästelse m. m., skatt lånebeloppet beskattas hos låntagaren somintäkt av tjänst, såvida inte synnerliga skäl föreligger mot detta. styvbarn och fosterbarn. 1989/90:110Bilaga 2 "*Har skattskyldig i sin tjänst verkstäUt resor som varit förenade medövernattning utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt att åtnjutaavdrag icke blott för kostnaden för själva resan utan jämväl för den ökning ilevnadskostnaden, som den skatiskyldige kan hava fått vidkännas på den grund,att han vistats utom sin vanliga verksatnhetsort, såsom för hotedrum, ökadkostnad för föda osv. Därest i tjänst, som avses i punkt4 andra stycket avanvisningarna till 32 §, anvisats särskdd ersättning för kostnaderna, fåravdrag dock icke äga rum. Har enligt 2 kap. 14 §3 lagen (1990:00) om självdeklarationoch kontroUuppgifler trakta-mentsersällningar och andra ersättningar ickeupptagits såsom intäkt, må ej heller de emot ersättningarna svarandekostnaderna avdragas. 3, Har skattskyldig i sitt arbete förelagd resor inomriket som varit förenade med övernattning utom den vanliga verksamhetsorten,äger han rätt till avdrag för den ökning i levnadskostnaden, som han har haftpå grund av att han vistats utom sin vanliga verksamhetsort. Den vanliga verksamhetsorten utgörs av ett område inomett avstånd av från den skattskyldiges tjänsteställe. Med vanligverksatnhetsort likställs ett område inom ett avstånd av från den skatlskyldigesbostad. Tjänsteställe är den plats där en arbetstagare fullgör huvuddelen avsitt arbete. Om detta sker under förflyttning eller på arbetsplatser som helatiden växlar anses som tjänsteställe i regel den plats där arbetstagaren fullgören del av sitt arbete, såsom att hämta och lämna arbetsmaterial eller utföraförberedande och avslutande 1 första stycket avsedd ökning i levnadskostnaden skall,där den skattskyldige inte visar större ökning, anses ha uppgått lill etlbelopp motsvarande den ersättning som av arbetsgivaren utgivits förkostnadens täckande (traktamente), dock högst tdl belopp som i enlighet medvad nedan I detta stycke sägs motsvarar största normala ökning ilevnadskostnaden. fastställer för varje kalenderår etl belopp(normalbelopp) motsvarande största normala ökning i levnadskostnaden för ettdygn. Resan skall anses ha varat det antal dygn som motsvarar antaletövernattningar Omfattar vistelse på en och samma ort än iföljd, skall från och med det sextonde dygnet såsom största normala ökning ilevnadskostnaden räknas sex tiondelar av normalbeloppet. Vid 1984-1991 årstaxeringar skall för skattskyldig som vid arbete inom byggnads- ochanläggningsbranschen fortlöpande haft sin arbetsplats förlagd till en ochsamma ort utanför den vanliga verksamhetsorten förlid därefter såsom största normala ökning i levnadskostnaden anses ett beloppmotsvarande den dd av normalbeloppet som avser kost vid förrättning som pågåttlängre tid än ökat med faktisk kostnad för logi på arbetsorten. Villskattskyldig visa att kostnadsökningen i en och samma tjänst varit större änavdrag som beräknats i enlighet med vad nu sagts, skall utredningen avse hanssamtliga förrättningar i nämnda tjänst under beskattningsåret,' dock att ifråga om avdrag för öking i levnadskostnaden från och med det sextonde dygnet iföljd på en och samma ort eder under förrättning på utrikes ort levnadskostnadsökningenfår beräknas för Om arbete på varje arbetsplats pågårbegränsad tid enligt de villkor som gäller för vissa arbetstagare inombyggnads- och anläggningsbranschen eller därmed jämförliga branscher bedömsavdragsrätten tned utgångspunkt från den skattskyldiges bostad. Kostnadsökning enligt första stycket kan avse utlägg förlogi, merkostnad för måltider samt diverse småutgifter. Hararbetsgivare utgivtt ersättning för att täcka kostnadsökningen för måltider ochsmåutgifter - dagtraktamente -, och visar den skattskyldige inte störreökning, medges avdrag med belopp motsvarande den uppburna ersättningen, dockhögst per dag (helt maximibelopp för dag). Delta maximibelopp avserkostnadsökning för måltider och småutgifter under varje hel dag som har tagitsi anspråk för resan. Som hel dag anses även avresedag om resan har påbörjatsföre och hemkomstdag om resan har avslutats efter .