prop · GD0368 · 1989-12-31 00:00:00 — Länderna i nord måste söka göra detta inom ramen för enhelhetssyn. Den svenska utrikespolitiken (som innefattar säkerhets-, bistånds-och flyktingpolitik) har strävat efter en sådan helhetssyn: atl utjämna motsättningamamellan rika och fattiga länder, atl verka för nedmstning och fred, alt stödjafrigörelse- och demokratiseringsprocesser, att skydda förföljda människor. I-världenmåste förmås att främja handeln med u-världen, göra nord-syddialogen merdynamisk, uppnå åtminstone FN:s 0,7-procents-mål för det offentliga biståndet,främja i stället för att motverka höjning av priser på råvaror och upphöra medvapenexport till u-världens konfliktområden. II Invandringen till /89 1. Inledning Dehuvudsakliga utomnordiska invandringskategoriema är av flyktingar och personersom får bosätta sig i av flyktingliknande eller humanitära skäl samtanhöriga till här bosatta personer (anknytningar). Majoriteten av deasylsökande kommer från . Av länder har Sverigeunder tagit emot det största antalet asylsökande percapita. Somtidigare nämnts behandlar denna skrivelse i huvudsak flyktinginvandringen tillSverige. Här ges emellertid först en generell beskrivning av de regler, somgäller för den utomnordiska invandring, som sker av andra skäl än på politiska gmnder,och denna invandrings sammansättning. Uppehålls-och arbetstillstånd av rena arbetsmarknadsskäl beviljas i prin cip bara om arbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inom . (Bud /89 gavs 225 sådana tillstånd.) Detta kan t. ex.gälla nyckel funktioner inom näringslivet och industrin samt anställningar, som är ell 21 ledi intemationellt utbyte. Dessutom beviljas arbetstillstånd för exempel- Skr. 1989/90:68 vis montörer, vikarierande läkare, artister och idrottsmän.Även fria yrkesutövare och egna företagare kan få bosätta sig här om deuppfyller kraven för detta. Tillståndbeviljas numera vanligen av statens invandrarverk () efter samråd medarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) och efter hörande av arbetsmarknadens parter. Svenskpraxis vad gäller invandring av anhöriga till personer bosatta här är generös ijämförelse med andra länders. Make/maka och sammanboende, samt ogifta bam under20 år till här bosatta personer, beviljas regelmässigt uppehållstillstånd förbosättning i . Enordning med uppskjuten invandringsprövning under i princip tillämpas närdet gäller ingångna äktenskap eller etablerade samboförhållanden.Om förhållandet upphör före två-årsperiodens utgång tas vid bedömningen avfrågan om utlänningen ändå skall få stanna här hänsyn till samtligaomständigheter i ärendet. Dessa kan exempelvis vara om utlänningen är väletablerad i arbetslivet, om barn finns, om utlänningen riskerar att blisocialt utstött vid återkomsten lill hemlandet osv. Homosexuellaförhållanden jämställs med heterosexuella. Äktenskap med minderåriga liksommånggifte ger däremot i princip inte rätt till bosättning här. Bådeensamstående förälder och föräldrapar kan under vissa fömtsättningar fåbosätta sig hos bam som bor i . Ensamstående förälder (änka/änkling,frånskild) beviljas regelmässigt tillstånd. Även ensamstående förälder medmedföljande minderårigt barn beviljas normall tillstånd om majoriteten av devuxna barnen bor i . Föräldraparmed samtliga bam i beviljas tillstånd om de är i minst 60-årsåldemeller om starka humanitära skäl finns. Föräldrapar med barn både i ochi annat land kan beviljas tillstånd efter en bedömning och vägning av skildafaktorer som föräldrarnas ålder, antalet vuxna barn i och i annat land,föräldrarnas hälsotillstånd och allmänna levnadssitualion m. m. Ävenandra anhöriga kan under vissa fömtsättningar få bosätta sig här. Det kan gällas.k. "sista länk", dvs.en person, undantagsvis flera, vars samtliganära släktingar är bosatta i . Det kan också gälla ogifta barn över 20år som stannat kvar i hemlandet på gmnd av studier eller militärtjänst. Ävenandra släktingar, som tillhört samma familjegemenskap, kan i viss utsträckningbeviljas tillstånd. Anhörigatill politiska flyktingar bedöms något generösare och hänsyn tas i dessa falläven till den härvarande flyktingens situation. Denövriga invandringen beslår huvudsakligen av personer som tidigare varit bosatta här och somefter utomlands återvänder till , 22 samt av personer som harsvenskt påbrå. Vid prövning av ärenden för den som varit bosalt här tidigarelas bl. a. hänsyn till den tidigare vistelsetiden i respektiveutomlands. Svenskfödda, som senareförlorat sitt svenska medborgarskap, saml deras bam beviljas regelmässigttillstånd. Invandringenlill har fortsatt atl öka . Enligt preliminäraberäkningar har ca 58 800 utländska medborgare invandrat. Invandringenfortsätter alt ligga på samma höga nivå som under 1970-lalet eller t. o. m. någothögre, efter en kraftig nedgång . Endast åren 1969 och1970 har högre siffror noterats. Ökningen beror väsentligen på den utomnordiskainvandringen. Även den nordiska invandringen har ökat kraftigt under året.Utvandringen av såväl nordiska som utomnordiska medborgare ökade med 1 200personer i förhållande . Invandringsöverskottetav utländska medborgare var preliminärt 45 700 personer, vilketinnebär ungefär 13 lOOpersoner flerän . Utvecklingen framgår av följande tabell (siffroma är avmndade): Invandringen av utländska medborgare (itusental) -5,3 -7,2 -4,6 -1,6 -0,8 Invandringen från Finlandhar varit något mindre än och uppgick enligt preliminärauppgifter till 4 500 personer, vilket var ca 900 färre än . Utvandringentill var ca 5 400 personer. Neltoinvandringen från blev totalt9200 personer, beroende främst på nettoinvandringen från på ca 6500personer. Med en invandring till omfattande ca 8 500 personer utgjordenorrmännen den största nationsgmppen invandrare . År1988 fick ca 17000 utlänningar svenskt medborgarskap. Vid ingången av år 1989var 420000 utländska medborgare bosatta i , vilket var ungefär 20000personer fler än . Denutomnordiska invandringen till /89 (inkl bam) övriga - arbetskraftsinvandring ochadoptivbarn Liksomtidigare år är de på egen hand inresta personerna, som ansöker om asyl vidgränsen eller efter ankomsten till , mångdubbelt fler än kvotflyktingarna.Under /89 var det ca 19050 personer inkl. bam som reste tillSverige och ansökte om asyl. var antalet asylsökande ca 19600 varav ca3000 direktavvisades. var antalet asylsökande ca 18 000 varav ca 2 500 direktavvisades. 1det följande redovisas de största nationsgmpperna som sökt asyl i . Avde asylsökande kom det största antalet under /89 från (4000personer). anlände 5000 vilket var något mindre än då 5500 iranier ansökte om asyl. /89 fick 5 840 iranier uppehållstillstånd som flyktingar ellerdärmed jämställda. Tendensen att asylsökande gör sig av medpasshandlingar har hållit i sig. Antaletchilenare som ansökt om asyl under /89 var 1 600. Under år 1988ansökte 3 400 personer om asyl i och 4000. /89 beviljades 4640 chilenare uppehållstillstånd som flyktingareller därmed jämställda. beviljades I 740 chilenareuppehållstillstånd av samma skäl. Antaletirakiska asylsökande uppgick under /89 till 1 090. För år 1988var siffran 1 150 och för 660 personer. budgetåret1988/89 beviljades 1 380 personer uppehållstillstånd som flyk- Skr.1989/90:68 tingar eller därmed jämställda. Statslösaoch personer med okänt medborgarskap (oftast palestinier och andra personerfrån ) som sökte asyl uppgick till 1 380 under /89.Omkring 1 970 personer beviljades uppehållstillstånd som flyktingar ellerdärmed jämställda. /89 ansökte 870 libaneser om asyl vilket kan jämföras med 760personer . Fömtom statslösa och libaneser kommer från Libanonpersoner som uppger att deras medborgarskap är okänt. Dessa har oftast sitt urspmngi eller . Under /89 beviljades 1000 libaneseruppehållstillstånd i som flyktingar eller därmed jämställda. Siffranför för samma kategori var 450. Antaletetiopiska medborgare som ansökte om asyl uppgick under /89 tillca 1310 personer. Antalet asylsökande var 1090 och 1 240. /89 beviljades 1 430 uppehållstillstånd som flyktingar ellerdärmed jämställda. Motsvarande siffra förår 1988 var 1420. Varjeår besöker ett stort antal polska medborgare . Av dessa är del endast enliten del som ansöker om asyl. Antalet asylsökande var /89 ca650 och antalet polska medborgare som beviljades uppehållstillstånd somflyktingar eller därmed jämställda var 350 vilket kan jämföras med 210för . Deasylsökande från har ökat kraftigt under senare lid. De allraflesta är jugoslaver med albanskl urspmng som kommer från provinsen /89 kom 1 270 asylsökande vilket kan jämföras med 600under . Omkring 435 personer beviljades uppehållstillstånd somflyktingar eller därmed jämställda under /89. Under år 1988beviljades 140 personer uppehållstillstånd av tidigare nämnda skäl. Rumänerutgör en stor del av de europeiska medborgare som under /89 beviljadesuppehållstillstånd som flyktingar eller därmed jämställda. Antalet beviljadeuppehållstillstånd för mmäner var /89 ca 870 och för är 1988 ca890. Omkring1 000 turkiska medborgare har ansökt om asyl under /89 och 860år 1988. Ca 600 personer beviljades uppehållstillstånd som flyktingar ellerdärmed jämställda under /89. Motsvarande siffra för var310. Antaletmedborgare i som beviljats uppehållstillstånd som flyktingareller därmed jämställda har ökat . Under /89beviljades 200 uppehållstillstånd. Motsvarande siffra för var 150.Omkring 250 personer ansökte om asyl under budget-ård 1988/89. Ungerskamedborgare som ansökte om asyl /89 uppgick till 950 vilket kanjämföras med 1988. Antalet som beviljades uppehållstillstånd somflyktingar eller jämställda var 400 under /89. /89 beviljades sammanlagt 22 100 personer uppe- 25 hållstillstånd enligt 3, 5eller 6§§ utlänningslagen (1980:376) eller av humanitära skäl eller enligtregeringens beslut om tillfällig ändring av asylpraxis. Den sistnämndakategorien utgjorde 5 920 personer av det totala antalet. De 22 100 utländska medborgare som fick uppehållstillståndenligt 3, 5 och 6 §§ i den då gällande utlänningslagen, enligt regeringensbeslut om tillfälligt ändrad asylpraxis, enligt humanitära skäl samt de somtagits ut på kvoten, fördelar sig procentuellt enligt Täljande i jämförelse medåren 1987 och 1988: Bä 1988/89 Härtillkommer de anhöriga till flyktingar och därmed jämställda per.soner vilka inresttillsammans med eller i nära anslutning till dessa samt i bidragshänseende jämställtsmed dem. Den utomnordiska invandringen till under åren1986, 1987, 1988 samt under /89 (vuxna och barn). Personer somhar fått uppehållstillstånd: Bå 1988/89 3, 5 och 6 §§ i UtlL och enligt 31 § i UtlF (Hum. 11486 (49,) 16125 (48,) 16187 (40,) Tiiirälligt ändra asylpraxis Nära anhöriga (anknytningar) 12387 (43,) 15093 (45,) 5 923 (14,) 16638 41,) därav: 1) Anknytning till flykting 2) övriga anknytningar 171 (0,) 222 (0,) 257 (0,) 225 (0,) 678 (2,) 855 (2,) 1244 (5,) 1319 (4,) 1003 (3,) ' Tidigarehar dessa oegentligt räknats in i invandringssiffran i tillståndsstatistiken trotsatt de förväntas utresa efter avslutade studier. Periodenjuli har uppvisat de högsta inströmningssiffrorna av asylsökandesedan . ankom totalt 19310 asylsökande.Siffran är preliminär och förväntas öka med ca 1000 oregislrerade Ganuari 1990)ärenden. De asylsökande fördelade sig på följande nationaliteter: 'Okänt medborgarskap () * Siffrorna är preliminära på grund av eftersläpning vadgäller registrering. ' huvudsakligen personer från . Totalt beräknas ca29000 asylsökande ha kommit till . Organiserad överföringav flyktingar (flyktingkvoten) Sedanår 1950 har haft ett av beslutat syslem för kollektivöverföring av flyktingar genom s. k. flyktingkvoter. har dennakvot varit generell (dvs. icke nationalitelsbestämd) och har denuppgått till ca 1 250 personer . Kvoten är avsedd attanvändas för uttagning av flyktingar eller andra personer som befinner sig i ensärskilt utsatt situation och/eller för att ta hand om fall där UNHCR harsärskilda svårigheter att finna ett lämpligt placeringsland. Det bör nämnas attden svenska kvoten inte är begränsad lill flyktingar i ordets formellabemärkelse. Den kan nämligen också användas för personer, som är förföljda ochbefinner sig i fara, men ännu inte kunnat lämna sitt land. Kvoten har ocksåkommit att användas för att utverka frigivning ochutresa för personer som hålls som politiska fångar i Skr. 1989/90:68 sinahemländer. För dessa kategorier har kvoten bl. a. vid olika tillfällen använtsi länder som , , och samt Enmindre del av kvoten används för handikappade och, , krigsskadadeflyktingar samt tortyroffer. Kvotenfastställs och används per budgetår. Antalet faktiskt överförda flyktingarvarierar , då ultagningsbeslut inte alltid kan följasav utresetillstånd från det land där vederbörande vistas. Ansvaretför uttagning och överföring av flyktingar lill ligger hos . Uttagningkan ske genom delegationsresor till flyktingläger i olika länder eller genomatt UNHCR eller svensk utlandsmyndighet för presenterar enskilda fall sombehöver en i tredje land (s. k. dossier-uttagning). Ärenden kan ocksåinitieras på ansökan av flyktingar eller någon organisation i . UNHCR:sönskemål avseende de svenska insatsema presenteras två gånger gemensamtför och motsvarande organ i de övriga nordiska ländema. Dessa samråderockså sinsemellan om uttagnings- och mottagningsfrågorna. Från och med år 1989samråder regeringama regelmässigt i policyfrågor. Flertalet enskilda uttag-ningarsker i samråd med UNHCR. Undantag är uttagningen av personer som fortfarande befinnersig i hemlandet. Svenska utlandsmyndigheter ombesörjer mycket av det praktiskaarbetet i samband med resan till , ofta i samarbete med lOM. Vidsitt beslut om flyktingkvoten för /90 angav regeringen alt uttagningi första hand bör ske i länder i sydvästra och mellersta , i Syd- ochCentralamerika samt i . Från skall, som en del av ettgemensamt nordiskt åtagande visavi FN:s särskilda handlingsprogram för (CPA), ca 400 flyktingar las ut inom kvoten. Dämtöver får i enstaka fall uttagningske i övriga delar av världen. Vidareangav regeringen att, inom ramen för de ca 50 platser som avsatts förhandikappade, särskild uppmärksamhet bör ges åt tortyroffer. /89 överfördes 1482 personer till inom ramen för flyklingkvoten,vilket i stort sett är samma antal som föregående budgetår. Uttagningenfrån var störst av personer från (641), (187) och (237). Från har uttagning skett främst från (210),(95) och (72). Avde 641 iranska kvotflyktingar, som reste in under /89,överfördes flertalet från , och . Från Turkiel och Pakistantogs 417 iranier och 156 irakier emot. Totalttogs 237 flyktingar från emot på flyktingkvoten. Inom ramen förSveriges åtaganden alt la emot indokinesiska flyktingar som räddats på havet (DISERO/RASRO- UNHCR:s särskilda program för omplacering av indokinesiska s. k. båtflyklingarräddade till havs) beviljades tillstånd för 75 flyktingar frånVietnam. 1989 hartillstånd inom detta program beviljats för 13 flyktingar. Flyktingkvotens tillämpning under /89 Skr. 1989/90: 68 Totalthar 48 handikappade flyktingar under budgeråret överförts inom ramen förkvoten. De kom i första hand från (drygt 40) samt några enstaka frånColombia och . De flesta har vårdats påregionsjukhuset i . SIVkan med stöd av förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnaderför anhörigas resor till bevilja bidrag till flyktingar enligt 3 kap 1§ för anhörigas resor till . De anhöriga som omfattas är i första handmaka/make och barn . Om synnerliga skäl föreligger kan även andraanhöriga komma i fråga. Bidraget är behovsprövat. Närbeslut om bidrag fattas ordnas resorna hit på samma sätt som för kvotflyktingar,dvs. genom svensk utlandsmyndighet eller genom lOM. Underår 1988 beviljades resor för totalt 573 personer. De kom främst från (188), (148), (47), (40) och Eriopien (40). Underl:a beviljades resor för 377 personer. De kom främst frånRumänien (131), (89), (14), (44) och (26). Dettainnebär en ökning jämfört med föregående år. Kostnadema för beviljade bidrag tillflyktingar för anhörigas resor uppgick till l,8milj.kr. ochför I :till 1,3 milj.kr. III Den svenska utlänningslagstiftningen och dess Skr. Densvenska lagstiftningen beträffande flyktingar står i överensstämmelse med 1951års flyktingkonvention och protokoll om flyktingars rättsligaställning. trädde en ny uflänningslag (1989:529) i krafl. Dennya lagen syftar främst lill att åstadkomma en snabbare och rationellarebeslutsordning i framför allt asylärenden. I3 kap. har de särskilda reglema om asyl samlats. I 2§ återfinns en definitionoch en skyddsbestämmelse rörande flyktingar som överensstämmer medflyktingkonventionens. Bestämmelsemai 3 kap. 1 § 1 och 3 om skydd åt krigsvägrare och åt personer som, utan attvara flyktingar, kan åberopa starka flyktingliknande skäl för att få stanna iSverige (de facto-flyklingar), ger skydd även åt personer som inte omfattas avflyktingkonventionen. Denna vidare asylrätt har som ett av få länderinfört i sin utlänningslag. Föratt få uppehållstillstånd som krigsvägrare krävs att risken för att uttas tillkrigstjänstgöring är påtaglig. En fömtsättning bör därför i allmänhet vara attutlänningens hemland befinner sig i krig eller står i begrepp atl inledakrigshandlingar. Utlänningen skall också löpa risk för atl bli inkallad tillmilitärtjänstgöring på krigsskådeplats. Lagstiftningen är emellertid inteavsedd alt ge skydd åt vapenvägrare i allmänhet. Somexempel på en kategori som kan omfattas av bestämmelsema om de facto-flyktingarkan nämnas utlänningar som åberopar skäl av samma art som flyktingar men därskälen inte är tillräckligt starka för alt de skall omfattas avflyktingkonventionen och utlänningslagens flyktingdefinition. Vidare kanuppehållstillstånd beviljas personer vars trovärdighet kan ifrågasättas genomatt de åberopar politiska skäl som förefaller starkt överdrivna, men däruppgifterna ändå visar att utlänningen har utsatts för trakasserier i olikaformer. Bestämmelsema har också ansetts kunna tillämpas i fråga om krigsvägraresom inte riskerar att sändas till en krigsskådeplats men kan räkna med attstraffas för krigsvägran samt i fråga om värnpliktsvägrare som kan komma att fåett oproportionerligt strängt straff för sin vägran. Flyktingar,krigsvägrare och de facto-flyktingar har alltså i princip rätt till asyl ochdärmed uppehållstillstånd i . 1 vissa fall får dock asyl vägras. Deltaframgår av 3 kap. 4§ andra stycket utlänningslagen som i fem punkter uttömmandereglerar när en i och för sig asylberättigad utlänning ändå inte kan anses haett berättigat behov av att få skydd i . Asyl får vägras om det avhänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet eller med hänsyn till rikels säkerhet finns "synneriiga skäl" att inte bevilja asyl (punkt 1). Undantaget gäller såväl förflyktingar som för krigsvägrare och de facto-flyktingar. Begreppet är hämtat från flyktingkonventionen och motsvarar möjligheten alt vägra en flykting . Det är fråga om situationer då det av hänsyn lill rikets säkerhet framstår som omöjligt alt bevilja asyl eller då flyktingen begått brott mot 30 mänskligheten eller gjortsig skyldig till krigsförbrytelser och liknande Skr. 1989/90:68 gämingar.Det gäller också grova icke-politiska brott som utlänningen begått innan hankom till . Krigsvägrareoch de facto-flyktingar kan dessutom vägras asyl om det finns "särskildaskäl" (punkt 2). Till sådana skäl räknas att förhållandena är sådana attdet bedöms vara nödvändigt för att reglera invandringen. Del fömtsattes inteatt det skulle vara helt omöjligt att ta emot dessa utlänningar i ; föratt skydd skall få vägras skall det dock vara fråga om så pass många personeratt det skulle medföra stora påfrestningar för det svenska samhället och detsvenska flyktingmottagandet att ta emot dem i . Asylfår också vägras en utlänning som på vägen till har befunnit sig i ett s.k. första asylland, dvs. ett land där han är skyddad mot förföljelse eller motatt sändas vidare till krigsskådeplats, hemlandet eller annat land där han kanutsättas för förföljelse. Detta är innebörden av vad som benämns första asyllandsprincipen(punkt 4). Vidsidan av sådana utlänningar som har berörts tillåts även andra attstanna av humanitära skäl. Denna gmnd för uppehållstillstånd har tidigareframgått av en bestämmelse utlänningsförordning men är lagstadgad(2 kap. 4§ första stycket 2 utlänningslagen). Enligt denna bestämmelse yaruppehållstillstånd meddelas, om utlänningen av humanitära skäl bör få bosättasig i . Ipraxis har uppehållstillstånd på gmnd av humanitära skäl beviljats personer somhar flytt undan krig eller krigsliknande förhållanden som de riskerat attdrabbas av utan att ingå i någon krigsmakt. Uppehållstillstånd på denna gmndhar också beviljats personer som på gmnd av sjukdom eller andra personligaförhållanden bör få stanna i landet. Bestämmelsen kan vidare omfatta personersom inte är flyktingar men där förhållandena i del land till vilket utlänningenskulle behöva resa ändå är sådana atl det ter sig inhumant att tvinga honom attåtervända dit eller personer som riskerar allvariigt straff eller förföljelsepå gmnd av kön eller homosexualitet. I vissa fall har uppehållstillståndbeviljats personer som i och för sig borde avvisas eller utvisas men där enverkställighet inte kan ske därför att det inte finns något land därutlänningen kan tas emot. En kombination av humanitära skäl ochsläktanknytning, som i sig inte har varit tillräcklig, har också i vissa falllett till att uppehållstillstånd har beviljats. /89 ändrade regeringen praxis i vissa asylärenden. Förändringeninnebar att den som ansökt om asyl före fick stanna iSverige, om inte särskilda skäl i det enskilda fallet talade däremot. medriksdagsbehandlingen av den nya lagen ändrade regeringen praxis för vissa bamfamiljer eftersom lång väntetid är särskilt påfrestande för dessa då barnen i många fall hunnit rota sig i del svenska samhället. Förändringen innebär att familjer där någon medlem är och som ansökt om uppehållstillstånd och därefter vistats 31 i fårstanna om inte avgörande skäl i del enskilda Skr. 1989/90:68 fallet talaremot. Ändringama i praxis tillämpas i de ärenden där frågan om avvisning ellerutvisning inte slutligt avgjorts. I s. k. verkställighetsärenden enligt denäldre lagstiftningen, dvs. där det redan föreligger ett slutligt beslut i avlägsnandefrågan,tillämpas inte denna praxisändring. Regeringenhar även vidtagit åtgärder mot del ökande missbmket av asylrätten. Det ärvanligt atl personer söker sig till med åberopande av asylrätten trotsatl asylskälen är mycket svaga. Vid den prövning som sker i det enskildaärendet kan ofta konstateras att sådana asylsökande väsentligt överdriver sinafarhågor mot att återvända till hemlandet. Sökanden åberopar inte sällan falskahandlingar och berättar uppdiktade historier. Detta har kunnat konstaterasgenom länderkunskap, asylsökandes egna uppgifter samt utredningar i delenskilda ärendet. Dettaär ell intemationellt problem och delvis en följd av att asylinvandringen ärden enda dörr som står öppen också för personer som vill lämna sina hemländerav andra skäl än atl de är förföljda. Detta är en del av förklaringen till den s.k. dokumentlösheten, dvs. atl asylsökande kommer hit utan vare sig identitets-eller färdhandlingar trots att de uppenbarligen måste ha haft sådana vid resansanträdande. Genom att asylsökande saknar eller undanhåller sina dokumentförsvåras i hög grad utredningama i asylärendena. Handläggningstidema förlängsoch i många fall försvåras eller omöjliggörs avvisning till ett förstaasylland. Iproposition 1988/89:86 med förslag till utlänningslag m.m.finns förslag somlar sikte på att komma tillrätta med det ökande problemet med dokumentlöshet.Det gäller bl.a.förvar av ulredningsskäl och möjlighet för polis och tull allundersöka handbagage och kläder. Dessa delar av lagförslaget har vilandeförklaratsav enligt 2 kap. 12§ tredje stycket regeringsformen. Underhösten 1989 antog rekommendationer i syfte att genominternationella och nationella åtgärder komma till rätta med det missbmk avasylrätten som förekommer.