prop · GD03144 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90: 144 om räntebidrag och bostadsbidrag för , m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokoUet . Ipropositionen behandlas räntebidragi och bostadsbidrag för samt förvärvsstödför flerbarnsfamiljer för köp av egnahem. Vidare begärs anslag tiU Räntebidrag m.m. för /91. Föratt förbättra neutraliteten i fråga om kapitalutgifter med hänsyn tUlskattereformen föreslås räntebidragsbegränsningar för hyres- och bostadsrättshusför . föresläs att bostadsbidrag till hushåll med bam lämnas inomväsentligt vidgade bostadskosmadsgränser. I fiiga om bostadsrättslägenheter färräntekosmaden för vissa lån som tagits upp för förvärvet inräknas i bostadskosmaden. Bostadsbidragföresläs även för andra hushäU utan bam än ungdoms-hushall. Detförsöksvis införda stadiga behovsprövade stödet till flerbarnsfamiljer för köpav egnahem föresläs bli kvar. Stöd lämnas dock inte i den del köpe-skilUngenkan täckas av överskottet frän en försäljning av familjens förra bostad. 1 1989/90. Prop.1989/90: 144 Lag omändring i lagen (1988: 786) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivsatt 1, 7, 9, 10, 14, 15, 19, 20 och 21 §§ lagen (1988: 786) om bostadsbidrag sk;illha följande lydelse. Varje kommun skall enligt bestämmelsernai denna lag lämna bostadsbidrag till barnfamiljer och till vissa hushåU utan bam.Kommunerna har rätt till statsbidrag tiU sina kosmader. Varje kommun skall enligtbestämmelserna i denna lag lämna bostadsbidrag till barnfamiljer och tillhushall utan bam. Kommunema har rätt till statsbidrag till sina kostnader. Bostadsbidrag lämnas tiU den som 2. är kyrkobokförd inom kommunen och 3. där bor i en bostad som denne äger eller innehar med hyres- eUer bostadsrätt. Bostadsbidraglämnas ull den som 1. har fyllt 18 är men inte är dr, 2. är kyrkobokförd inom kommunenoch 3. där bor i en bostad som han ägereUer innehar med hyres- eller bostadsrätt. Bidrag lämruis till utgången av det kalenderår dd bidragssökaruieneller dennes make fyller . Närmare föreskrifter omvad som gäller när bostaden utgör en del av upplåtarens egen bostad, hyrs iandra hand eller är en gmppbostad för flera hushåll, meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Bostadsbidrag lämnas med låigstdet bidragsbelopp som kan beräknas enligt 19 och 20 §§, om den bi-dragsgrundandcinkomsten inte översuger . Om den bidragsgmndande inkomsten ärhögre, skall bidragsbeloppet Bostadsbidrag lämnas medlägst det bidragsbelopp som följer av 19 och 20 §§, om den bidragsgmndandeinkomsten inte överstiger . Om den bidragsgmndande inkomsten ärhögre, skall bidragsbeloppet minskas med 20 1989/90: 144 minskas avden överskjutande inkomsten. procent av denöverskjutande inkomsten. Med bidragsgmndande inkomst avses bidragssökandens sammanräknade inkomst enUgt taxeringen till stadig inkomstskatt året före bidragsäret med de tillägg som följer av 11-13 §§. I fräga om makar skall bådas sammanräknade inkomst enligt taxeringen räknas in i den bidragsgmndande inkomsten. Bidragetsstorlek skall bestämmas med hänsyn till en beräknad inkomst för bidragsåretom 1. det inte finns någrauppgifter frän taxeringen eller 2. inkomsterna avförvärvsarbete har ändrats väsentligt iförhållande till motsvarande inkomsterenligt taxeringen till statlig inkomstskatt året före bidragsåret och det står klartatt inkomständringen kommer att bestå under bidragsåret. Har inkomsten avförvärvsarbete ändrats väsentligt iförhållande till motsvaraiuie inkomst enligttaxeringen till statlig inkomstskatt året före bidragsåret och står det klartan inkomständringen kommer att bestå under bidragsåret, skall den bidragsgrundandeinkomsten dock ändras i motsvarande mån. Om det inte finns någrauppgifter frän taxeringen, skall bidragets storlek bestämmas med hänsyn beräknad inkomst för bidragsåret. HushåU utan barn 14§ Bostadsbidrag lämnas medlägst det bidragsbelopp som kan beräknas enligt 21 §, om den bidragsgmndandeinkomsten inte överstiger för en ensamboende och 38 000 kronorför makar. Om den bidiagsgrundande inkomsten är högre, skall bidragsbeloppetminskas med en tredjedel av den överskjutande inkomsten. Ar bidragssökanden ochdennes make under bidragsåret under lämnas bostadsbidrag med lägst det beloppsom följer av 21 §, om den bidragsgrundande inkomsten inte överstiger 31 000kronor för en ensamboende och för makar. Om den bidragsgmndande inkomstenär högre, skall bidragsbeloppet minskas med en tredjedel av den överskjutandeinkomsten. Har bidragssökandeneller dennes make fyllt 29 dr eller uppnår någon av dem denna ålder underbidragsåret lämruis bostadsbidrag med lägst det bidragsbelopp som följer av 21§, om den bidragsgrundande inkomsten inte överstiger . Om denbidragsgrundande inkomsten är högre, skall bidragsbeloppet minskas med 10procent av den överskjutande inkomsten. Har bidragssökandenrätt till bostadsbidrag enligt första stycket 1*1989/90. 1989/90: 144 lämnas bidrag enligt andra stycket, om sökanden begär det och det är förmånligare för derme. Med bidragsgmndande inkomst avses bidragssökandens sammanräknade inkomst enligt taxeringen tiU statlig inkomstskatt året före bidragsäret med det tillägg som följer av 16 §. I fräga om makar skall bådas sammanräknade inkomst enligt taxeringen räknas in i den bidragsgrundande inkomsten. Bidragetsstorlek skall bestämmas med hänsyn till en beräknad inkomst för bidragsåret om 1. det inte finns någrauppgifter från taxeringen eller 2. inkomsterna har ändratsväsentligt i förhållande till de inkomster som avses iförsta stycket. Har inkomsten avförvärvsarbete ändrats väsentligt iförhållande till motsvarande inkomst enligttaxeringen till statlig inkomstskan året före bidragsåret, skall den bidragsgrundandeinkomsten dock ändras i motsvarande mån. Om det inte finns någrauppgifter från taxeringen, skall bidragets storlek bestämmas med hånsyn beräknad inkomst för bidragsåret. 1. med265 kronoT för familjer med en barn, 530kronor för familjer med ,två barn, 795kronor för familjer med tre barn, 660kronor för familjer medfiira barn, 265kronor för familjer med fem eller flera bam, samt 2. av den del av bostadskostnaden som överstiger I men inte för familjer med ett eller två barn, för fctmiljermed tre eller fyra bam, för familjermed fem eller flera barn. Ombostadskosmaden överstiger de belopp som anges i första stycket Bostadsbidraglämnas 1. med samt 2.med 75 procent av den del av bostadskosmaden som för familjermed ett barn överstiger I men inte , familjermed tvä barn överstiger men inte , familjermed tre eller flera barn överstiger I men inte . Ombostadskosmaden överstiger de belopp som anges i första stycket 1989/90: 144 2, lämnas bostadsbidrag av den överskjutande bostadskosmaden per manad upp tiU för familjer med ett bam, för familjer med tvä bam, 4 500 kionor för familjer med tre eller flera bam. 2,lämnas bostadsbidrag av den överskjutande bostadskosmaden permånad upp tiU för familjer med ett bam, för familjer med tvåbam, för familjer med trebam, för familjer med fyra barn, för familjer med fem eller flera barn. Högrebostadskostnad än som anges i andra stycket fär beaktas, om bidragssökandeneller någon medlem av dennes familj är handikappad och socialnämnden har tiUstyrktatt bidrag lämnas för en högre kosmad. om beräkningen av bostadskostnadens storlek meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. den som fär studiemedel. Bidrag enligt 19 § första stycket 2 och andra stycket samma paragraf fär lämnas endast till den som bor i en bostad som han äger eUer innehar med hyres- eller bostadsrätt. Närmare föreskrifter om vad som gäller när bostaden utgör en del av upplätarens egen bostad, hyrs i andra hand eller är en gmppbostad för flera familjer meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Bostadsbidrag enligt 19 §första stycket 1 lämnas endast för bam som avses i 3 § första stycket 1 och 2.Om föräldrama inte bor tillsammans men har gemensam värdnad om bamet, skallbidraget tiUfalla den av föräldrama som bamet är kyrkobokfört hos. Om föräldem har fyllt18 år men inte är och inte får bidrag enligt första stycket,skall bidrag enligt 19 § första stycket 2 beräknas pä den del av bostadskosmadenper månad som överstiger . Vad som har föreskrivits gäller dockinte ifråga om Bostadsbidrag enligt 19 §första stycket 1 lämnas endast till familjer med bam som avses i 3 § första stycket1 och 2. Om föräldrama inte bor tillsammans men har gemensam vårdnad om bamet,skall bidraget tillfalla den av föräldrama som barnet är kyrkobokfört hos. Är föräldem under bidragsäretunder 29 dr och får denne inte bidrag enligt första stycket, skall bidragenligt 19 § första stycket 2 beräknas pä den del av bostadskosmaden per månadsom överstiger eller för den som fär studiemedel . 1989/90: 144 Hustiåll utan barn21 § Närmare föreskrifter om beräkningen av bostadskosmadens storlek meddelas av regeringen eUer den myndighet som regeringen bestämmer. Bostadsbidrag lämnas av den del av bostadskostnaden per manad som överstiger 700 kronormen inte för ensamboende och för makar. För hushåUdär nägon fär studiemedel lämnas bostadsbidrag dock endast för den del av bostadskosmadenper månad som överstiger . Högrebostadskostnad än scim anges i första stycket får beaktas, om bidragssökandeneller dennes make är handikappad och socialnämnden har tillstyrkt att bidrag lämnasför en högre kosmad. Är bidragssökanden ochdennes make under bidragsäret under , lämnas bostadsbidrag med 75 procentav den del av bostadskosmaden som överstiger men inte för ensamboende och för makar. För hushall där nägon färstudiemedel lämnas bostadsbidrag dock endast för den del av bostadskosmadenper månad som överstiger ; . Har den bidragssökandeeller dennes make under bidragsåret fyllt 29 dr eller uppnår någon av dem dennaålder under bidragsåret, lämnas bostadsbidrag av den del avbostadskostnaden som överstiger men inte . Högrebostadskostnad än som anges i första eller andra stycket fär beaktas, ombidragssökanden eller dennes make är handikappad och socialnämnden hartillstyrkt att bidrag lämnas för en högre kostnad. Dennalag träder i kraft och tUlämpas sävitt gäUer 10 och 15 §§i fråga om bostadsbidrag som avser tiden efter ikraftträdandet och i övrigtförsta gången i fråga om bostadsbidrag för är 1991. Utdragur protokoU vid regeringssammanträdet , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , WaUström, Lööw, , , , , Proposition om räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. Grunddrageni det finansieringssystem som gäller vid ny- och ombyggnad av bostäderbeslutades av är 1974.1 januari 1989 uppdrog jag ät en utredare inombostadsdepartementet att allsidigt belysa hur detta finansieringssystemuppfyller de bostadspoHtiska målen samt dess fördelningspolitiska effekter.Resultatet redovisades i rapporten (Ds 1989: 39) Studier av bostadssektom1989. Mot bakgmnd av denna redovisning och den dä pägäende översynen avskattesystemet tillkallade jag med stöd av regeringens bemyndigande den 8 juni1989 en särskild utredare (docenten ) för att se över detnuvarande bostadsfinansieringssystemet (dir. 1989: 29). Utredningen, som antognamnet boendekostnadsutredningen, redovisade betänkandet(SOU 1989: 71) Ny bostadsfinansiering. Jag avser att senare under är 1990 återkomma tillregeringen med förslag om en ny bostadsfmansiering. Jag avser att därvid ocksåför lägga förslag om ett investeringsbidrag vid ny-och ombyggnad avpermanenta bostäder som kompensation för den höjning av mervärdeskatten päbyggande, varom förslag har redovisats (prop. 1989/90: 111). Idet följande kommer jag att behandla räntebidragen för är 1991, boende-kosmadsutrcdningensförslag om bostadsbidrag, förvärvsstödet för flerbarnsfamiljer för köp avegnahem, län m. m. för gatukosmadsersättning och anslag tiU Räntebidrag m. m.för /91. Till protokollet i detta ärende bör fogas en förteckning över deremissinstanser som har yttrat sig över boendekosmadsutredningens förslag ochen sammanställning av remissyttrandena såvitt gäller bostadsbidrag som bilaga1. Prop.1989/90: 144 Regeringenhar tidigare beslutat (prop. 1989/90: 110) att lämna förslag tUl omändrade regler för inkomstbeskattningen för är 1991. En effekt av dessa förslagblir att bostadskosmadema ökar i egnahem. För att inte neutraliteten i fråga omkapitalutgifter skall försämras meUan upplåtelse-formema börräntesubventionenia för hyres- och bostadsrättshus begränsas. Räntesubventionerför sådana dus lämnas i huvudsak i två former, dels räntebidrag för ny- ochombyggnad, dels räntestöd för bostadsförbättring. Räntebidragför ny- och ombyggnad lämnas med belopp som motsvarar skiUnaden meUan enberäknad riinta för bostadslän och underliggande kredit inom låneunderlaget förbostäder och en garanterad ränta för dessa län. Till den del låneunderlaget enUgtanbud eller motsvarande vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus överstiger110% av det schablonberäknade läneunderlaget lämnas räntebidrag för hälften aven beräknad räntekosmad (den s. k. räntebidragstrappan). I dessa fall ärläneunderlaget maximerat till av det schablonberäknade läneunderlaget. Förhyres- och bostadsrättshiis lämnas räntebidrag för vissa underhälls-,reparations- och energisparätgärder med i princip av beräknade ränte-kosmaderför ätgärden. 2.2 Räntebidrag vid ny- och ombyggnad Mittförslag: Den garanterade räntan höjs för vissa hyres- ochbostadsrättshus med räntebidrag enligt nybyggnads-läneförordningen för bostädt;r(1986: 692), ombyggnadsläneförord-ningen för bostäder (1986: 693),bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946) eller bostadslånekungörelsen(1967: 552). Skälenför mitt förslag: De förslag till förändringar av inkomst-beskatmingen somregeringen har beslutat om innebär bl. a, att marginalskattema sänksavsevärt. Det medför bl. a. att hushällens disponibla inkomster ökar men ocksäatt underskottsavdragens värde minskar, vilket ökar bostadskostnadema iegnahem. Av neutralitetsskäl bör därför räntebidragen vid ny- och ombyggnad avhyres- och bostadsrättshus begränsas. En strävan bör därvid vara att föidela begränsningamaså an pariteten i fråga om kapitalutgifter för hus av olii:a älder förbättras.Härvid fär beaktas också effektema av regeringens förslag om ändrade regler förstadig fastighetsskatt, som i fräga om bostadshus bl. innebär attfastighetsskatt inte betalas är 1991 för hyreshusenheter färdigställda är 1977eller senare samt att halv fastighetsskattbetalas är 1991 för hyreshusenheter färdigställda . Med dessa utgångspunkter förordarjag,i de fall bostadslänet har betalats ut före utgången av är 1990, att degaranterade räntesatserna för beräkning av räntebidrag för hus färdigställdaeller ombyggda under aren 1973-1990 höjs pä följande sätt ,utöver vad som följer av gällande regler. Prop.1989/90: 144 Hus färdigstäUda eUer ombyggdaär Höjning av den garanteraderäntesatsen, piocentenheter Medhänsyn till kravet pä neutralitet meUan upplätelseformema bör vidare dengaranterade räntan höjas i ärenden i vilka bostadslän för nybyggnad av hyres-och bostadsrättshus betalas ut fr.o.m. . Med utgångspunkt iatt den garanterade räntan för egnahem bör vara oförändrad, , bör den garanteraderäntan för hyres- och bostadsrättshus bestämmas till av denna nivä. Samma höjning bör göras för sädana ombyggnader av hyres- ochbostadsrättshus som har samma garanterade ränta som nybyggnad. Räntebidragtill kosmaden för ränta för lån inom av läneunderlaget för bostäderbör med anledning av de förändrade reglema för inkomstbeskatmingenminskas frän tiU . Minskningen bör avse alla hus som har sädanträntebidrag. Regeringensförslag till ändringar av skattesatsema för fastighetsskatt innebär för hyreshusenheteratt fastighetsskattesatsen blir enhetlig för alla fastighetsägarkategorier och upplätelseformer.Om förslaget genomförs, bör den nuvarande skillnaden mellan de garanterade räntesatsemaför hyreshus beroende pä ägarkategori slopas. Det innebär att den garanteraderäntesatsen för hyreshus som ägs av juridisk eUer fysisk person som ärkonventionellt beskattad för inkomst av fastighet - utöver vad som följer avmina förslag i det föregående - bör höjas till samma nivä som gäUer för schablonbeskattadeföretag, dvs. i flertalet faU . 2.3 Räntestöd vid förbättring av bostadshus Mittförslag: Räntebidrag enligt förordningen (1983: 974) om statligt räntestöd vidförbättring av bostadshus gmndas fr. o. m. pä i ställetför av en pä visst sätt beräknad ränta. Skälen för mitt förslag:För hyres- och bostadsrättshus lämnas rän- Prop. 1989/90: 144 tebidrag förannat underhäll än lägenhetsunderhäll samt för reparationer och energisparätgärder.Dessa räntebidrag är skattekompenserande, dvs. motsvarar i prindp den skatteminskningsom en genomsnittUg egnahemsägare skuUe få efter avdrag för räntor på län förmotsvarande ätgärder. Om marginal-skattesatsema sänks, bör även riintebidragenför bostadsförbättringsätgärder begränsas. Sädana räntebidrag bör för tiden fr.o. m. gmndas pä av en beräknad ränta. Deförslag i fräga om räntebidrag vid ny- och ombyggnad samt räntestöd vidbostadsförbättring som jag har rwlovisat leder tiU att statens utgifter minskarmed ca 1 800 milj. kr. Avmdnskningen avser ca 750 milj. kr. de allmännyttiga bostadsföretagen. Minskningenmotsvarar för dem ökade kapitalutgifter pä /m2 är 1991. 3.1 Nuvarande regler sarnt reformbehov Bestämmelserom bostadsbidrag fmns i lagen (1988: 786) om bostadsbidrag, lagen (1989: 285)med särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för är 1990 samt bostadsbidragsförordningen(1988: 787). Bostadsbidragtill barnfamiljer består under bidragsäret 1990 av dels ett belopp som beroruteslutande av antalet bam, dels ett belopp som beror även av bostadskostnadensstorlek. Elidragen är inkomstprövade och reduceras av den del av den bidragsgmndandeinkomsten som överstiger . Bostadsbidragenligt reglema för bostadsbidrag till barnfamiljer lämnas även tiU sådanaensamboende och makar eller samboende som har s. k. umgängesrättsbam. Bidragetavser i dessa fall endast den del av stödet som beror av bostadskosmadensstorlek. är det belopp som beror enbart av antalet bam . per bamoch är för fanuljer med högst tre bam. För familjer med fler än tre bam hardenna del delvis ersatts med ökade flerbamstillägg. Som en följd av dettalämnas bostadsbidrag i denna del med . för familjer med fyra bamoch med '.1180 kr. för familjer med fem eller flera bam. Detbostadskosmadsberoende bidragsbeloppet gmndas pä bostadskostnaden mellan ennedre och en öwe gräns för bostadskosmaden. intervalllämnas bidrag med 80 eller av bostadskostnaden. 1989/90: 144 Bostadskosmadsgränsemaframgär av följande sammanställning. Bidrag upp tiU en bostadskosmad Bidrag upp till en bostadskosmad (kr./mån.) av (kr./män.) av (kr./män.) 5 eUer flera bam Bostadsbidragetär inkomstprövat och beräknas pä grundval av inkomsten enligt taxeringen tillstatlig inkomstskatt året före bidragsäret. För bidrag som lämnas under år 1990gäller i denna del särskilda bestämmelser (prop. 1988/89: 100 bil. 13 s. 51, BoU7,rskr. 175 samt prop. 1989/90: 38, BoU5, rskr. Bostadsbidraglämnades under är 1989 till sammanlagt ca 230 000 bam-familjer. Av dessa bestodca 133 (XX) hushäU av en ensam förälder med bam. BostadsbidragtiU ungdomar under 29 är lämnas tiU av den del av bostadskostnaden somligger . för ensamboende samt . för samboende eller makar. Har nägon i hushållet studiemedelär den undre gränsen för bostadskostnaden i stället 1 2(X) kr. Bidragetreduceras med en tredjedel av den del av den bidragsgmndande inkomsten somöverstiger för ensamboende . och för makar eller samboende 38 (XX) kr. 3.1.2 förslag om bostadsbidrag till hushåll med barn Boendekosmadsutredningenföreslär inga förändringar av bostadsbidragens principiella uppbyggnad. Däremotföreslär utredningen att olika beloppsgränser m. m. justeras, bäde som enföljd av normala förändringar av inkomster och bostadsutgifter och medanledning av de förändringar som följer om liggande skatteförslag ochutredningens egna förslag genomförs. Gällande regler (GR) och boendekosmadsutredningensförslag (BKU) i fråga cm maximala bostadsbidragsbelopp i kronor per månadredovisas i följande immanstälbing. 1'* 1989/90. Bidrag (GR) eUer (BKU) upptill Bidrag r (C eller 50 (BKU)i 1989/90: 144 Utredningen föreslärvidare att inkomstgränsen för oreducerat bidrag höjs från 63 OCX) kr. till 81 (XK)kr. och att reduktionsfaktom oförändrat skall vara . För bostadsrättshavareföreslär utredningen att räntor för län med bostadsrätten som säkerhet färingå i den bidragsgmndande bostadskosmaden. För hushäU med egnahem eUerbostadsrättslägenheter föreslär utredningen vidare att bidragets bmttobelopp -dvs. bidragets belopp före reduktion mot inkomst - så länge förhållandena äroförändrade skall låsas tiU det belopp som gäller när hushållet första gångenfår bo5;tadsbidrag. Utredningen beräknar att förslaigenmedför att det genomsnitthga bidragsbeloppet ökar med ca . per är ochatt de totala bidragen ökar med ca . Ökningen går i huvudsaktill dem som redan har bostadsbidrag. Antalet hushåll med bidrag uppskattasöka med endast eUer med 40 000-50 000 hushåll. För barnfamiljer somförvärvat egnahem eller bostadsrätter före omläggningen föreslås tillfälligastadiga län med uppskjuten amortering tiU av bostadskosmaden över denhögsta bidragsgrundande bostadskosmaden. Bostadsbidragensuppgift är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att häUa sig med godaoch rymliga bostäder. Det mäl som ställde upp (prop. 1986/87:48, BoU 20, rskr. 248) innebär att bostadsbidragen pä sikt skall byggas ut såatt även de familjer som är beroende av bostadsbidrag skaU kunna hälla varje bammed ett eget rum. För att detta skall gälla ocksä dem som bor i nyare bostäderhar de kosmadsgränser inom vilka bostadsbidrag lämnas höjts väsentligt undersenare är. Som jag har redovisat idet föregående kommer skatteomläggningen och finansieringen av denna att ledatill att hushäUen själva fär bära en större andel av bostadens totala kosmader.För flertalet hushåll uppvägs det mer än väl av de ökade disponibla inkomstersom följer av sänkta inkomstskatter. För att de ekonomiskt svagare hushållens behovinte skall eftersättas är det emellertid nödvändigt an det individuellabostadsstödet - bostadsbidragen - byggs ut Jag delar utredningens ochremissinstansema åsikt att det bör ske inom ramen för nuvarande bidragssystem. Mina förslag i detföljande bygger således pä att stödet tiU hushall med höga bostadsutgifterbyggs ut sä att det i betydUgt större utsträckning rymmer utgifterna förnybyggda bostäder. Med hänsyn till den fördelningspolitiska profilen av desamlade förslagen inom skatte- och bostadsomrädet bör bostadsbidragen intesänkas för dem som har låga bostadsutgifter. Vidare bör bostadsbidragfortsättningsvis länmas inte bara till barnfamiljer och ung-domshushäll, utan ocksätiU andra hushäU utan bam. Denya reglerna bör gälla för bostadsbidrag som länmas fr. o. m. den 1 januari1991. Prop.1989/90: 144 Mittförslag: Bostadsbidragen till barnfamiljer byggs ut väsentiigt i högre bostadskosmadslägen. Gränsenför inkomstprövning av bidragen höjs. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget tiUstyrks av flertalet remissinstanser. Flera remissinstanserförordar vidare att de fördelningspolitiska effektema av reformerna inom beskatmingensoch bostadsfinansieringens områden följs genom fortsatta studier och att dessaläggs till gmnd för en senare översyn såväl av det samlade riktade stödet,varav bostadsbidragen är en del, som av enskildheter i detta stöd. Skälen för mitt förslag:Jag har i det föregående redovisat motiven för att höja de gränser inom viUcabostadsbidrag lämnas. Jag har därvid bl. a. framhållit behovet av ett effektivtriktat stöd tiU de ekonomiskt svagare hushällens bostadskonsumtion. Bädekostnadsläget i nyproduktionen och de stora regionala skiUnadema ibostadsutgifter framför aUt för egnahem gör det nödvändigt att nu kraftigt höjade bostadskosmadsgränser inom vilka bidrag skall lämnas.