prop · GD0337 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är då enligt min mening intekonsekvent all som huvudregel kräva bygglov för murar och plank. led i en ytterligare förenkling i reglema om bygglov föreslår jag därföratt även murar och plank kan bygglovsbefrias, om de uppförs i omedelbar närhetav en- och tvåbosuidshus uUinför samlad bebyggelse. Givetvisskall del vara möjligt för kommunen au införa bygglovspliki för komplemenibyggnader,murar och plank under samma fömlsäimingar som gäller för mindretillbyggnader. 1989/90: 37 5.4.4 Bjgglovsbefrielse för skyltar och ljusanordningar m. m. Mitt förslag:Kommunen ges rätt au i detaljplan eller områdesbestämmelser besluta allbygglov inie krävs för au säua upp eller väsentiigt ändra skyltar ellerljusanordningar Promemorieförslaget:Överensstämmer med miu förslag. Remissinstanserna:Tillslyrker promemorieförslagei eller lämnar det utan erinran. Skälen för mitt förslag: Bygglovkrävs för atl sälla upp eller väsentligt ändra skyltar eller ljusanordningarinom områden med detaljplan (8 kap. 3 § första stycket 2). Kommunen har intenågon möjlighet aU besluta om bygg- 4 1989/90. lovsbefrielse för dessaåtgärder. Enligt promemorian har del framförts Prop. 1989/90: 37 önskemål omatt kommunema skall ges en möjlighet all bygglovsbefria skyltar ochljusanordningar. Detframstår som praktiskt och i linje med PBL:s syfte till förenklingar att ge kommunenen sådan möjlighet. Jag föreslår därför att en ny bestämmelse införs som gördet möjligt för kommunen alt besluta om bygglovsbefrielse för skyltar ochljusanordningar. Enkommun får i detaljplan eller områdesbestämmelser medge vissa lättnader i dengenerella bygglovsplikien (8 kap. 5 § första styckeO- Kommunen kan bl. a.besluta alt bygglov inte krävs för atl på det säu som närmare anges i planeneller bestämmelserna uppföra komplemenibyggnader, göra mindre tillbyggnadereller bygga till eller på annat sätt ändra industribyggnader. Enligtpromemorian anses kommunens rätt härvidlag vara alltför begränsad. Det harframförts önskemål om au mindre byggnader såsom förtåd och liknande samtmindre tillbyggnader inom t. ex. industri-, idrotts-, jämvägs-, hamn- ochmilitärområden skall kunna bygglovsbefrias. Bestämmelsenatt tillbyggnader och andra ändringar av industribyggnader kan befrias frånbygglovspliki har viss motsvarighet i den möjlighet som hadeenligt äldre lagstifming all undanta indusuiområden från tillståndspliki (54 §3 mom. byggnadsstadgan). Medkomplementbyggnader avses i PBL fristående uthus, garage och andra mindrebyggnader (8 kap. 4 § första stycket). Av uttalanden i PBL-propositionen (s.261 f. och 700) framgår all komplementbyggnader kan bygglovsbefrias både påfastigheter med en- och ivåbostadshus och på andra fastigheter. Medtillbyggnad avses i PBL åtgärder som syftar till all öka en volym,oavsett i vilken rikming det sker. Enligtmin mening framgår del av vad jag nu sagt au en kommun harmöjlighet all med stöd av 8 kap. 5 § första stycket 1 bygglovsbefriauppförandet av förråd o. d. inom indusuiområden och liknande områden, eftersomett sådant tillskott ofta kan betecknas som komplementbyggnad. Det är ävenmöjligt för kommunen au bygglovsbefria mindre tillbyggnader i sådana områden.Någon lagändring i detta avseende erfordras således inte Del ankommer påkommunen alt i planen eller områdesbestämmelsema närmare preciserabygglovsbefrielsen. 5.5Bygglov vid mindre avvikelser från gällande plan Prop.1989/90: 37 Mittförslag: Gällande bestämmelser behålls oförändrade i fråga om fömtsätmingar förbygglov eller marklov när en sökt åtgärd avviker från planen ellerområdesbestämmelsema. Auen fastighet, byggnad eller annan anläggning avviker från en plan eller entomtindelning skall inte hindra bygglov för nya åtgärder, om avvikelsema ärendast mindre och förenliga med planens syfte. Om bygglov söks för en åtgärd påen sådan fastighet, byggnad eller annan anläggning, skall en samlad bedömninggöras av de avvikande åtgärder för vilka lov söks och de som tidigaregodtagils. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Godtar i princip promemorieförslagei. Några remissinstanser föreslår dock alllagen ändras så att begreppet "mindre avvikelser" vidgas. Skälenför mitt förslag: Bygglovnär den sökta åtgärden avviker från planen Enligtgällande bestämmelser får bygglov inte ges till åtgärder som sffider mot endetaljplan annat än om åtgärden innebär mindre avvikelser från detaljplaneneller fastighetsplanen och avvikelsema är förenliga med syftet med planen (8kap. 11 § första stycket 1 och nuvarande femte stycket). Motsvarandebestämmelser gäller inom områden med områdesbestämmelser (8 kap. 12 § förstastycket 3 och fjärde styckeO- För marklov gäller i deua avseende sammabestämmelser som för bygglov (8 kap. 18 § första stycket 1 och andra stycket). Med utgångspuiikt i deerfarenheter som kommit fram sedan PBL uädde i kraft har företrädama för plan-och bosladsverkei och lanunäteriverkel i promemorian redovisat sin uppfatmingom innebörden av dessa bestämmelser och behovet av en lagändring.Sammanfatmingsvis anser man att bestämmelsema inte behöver ändras. För egen del anser jag audet är för tidigt au ta ställning till behovet av en ändring av bestämmelsema.PBL har ännu inte varit i krafl så länge att del kommit fram några principielltviktiga domstolsavgöranden i fråga om tolkningen av begreppen "mindreavvikelser" och "förenliga med syftet med planen". Inte helleri övrigt pekar erfarenheterna på att någon ändring behövs. Jag vill tillägga att enav de bärande principema i PBL är att värna om och öka medborgarinflytandet ifråga om närmiljöns utformning. Detta har bl. a. tagit sig utuyck i all denenligt tidigare praxis vida möjligheten au ge dispens från planbestämmdser iprincip avskaffades genom PBL och ersattes med en möjlighet att ändradetaljplaner genom s. k. enkelt planförfarande. enligt min mening avväsentiig betydelse au denna gmndval för PBL inte Prop. 1989/90: 37 Enligt minmening kan en stor del av de problem som anses följa med au dispensmöjlighetenslopats lösas genom att bestämmelsema om enkelt planförfarande tillämpaspå avsett sätt. Jag avser därför att noga följa utvecklingen både vadgäller myndighetemas tillämpning av bestämmelsema om mindre avvikelser frånplan och användningen av enkelt planförfarande. Jag är beredd att vidbehov återkomma till dessa båda frågor. Bygglovför åtgärder på en faslighet eller byggnad som inte stämmer överens med planen Inomområden med detaljplan får bygglov inie ges om den faslighet eller den byggnadpå vilken åtgärden skall utföras avviker från detaljplanen eller den fastighetsplansom gäller för området (8 kap. 11 § första siyckei2). För vissa inre och yttreåtgärder skall bygglov emellertid ges (tredje styckeO. Kravetpå au en fastighet eller byggnad skall vara planenlig för au bygglov skall fålämnas för mer betydelsefulla yttre åtgärder på den innebär au bl. a.tillbyggnader hindras om avvikelser från planen medgetts i samband med tidigarelov eller fastighetsbildningar. Detkan ifrågasättas om det är rimligt att en fastighetsägare skall drabbas av ellförbud mot all vidta åtgärder på en fastighet, byggnad eller annan anläggningsom avviker från detaljplanen eller fastighetsplanen i de fall avvikel semagodtagils av myndigheterna vid en tidigare bygglovsprövning enligt PBL ellervid en fastighetsbildning enligt 3 kap. 2 § fastighelsbildningslagen (1970:988) i dess nuvarande lydelse. Syftet med bestämmelsema atl fastigheten ochbyggnaden skall stämma överens med planen är bl. a. all tvinga fram eugenomförande av planen. Om avvikelserna har prövats och godtagits, bör fastighetsägarendärefter ha möjlighet atl umyitja den byggrätt som planen ger. Jag föreslårdärför aU ansökningar om bygglov skall bifallas även om fastigheten, byggnadeneller anläggningen avviker från en plan men avvikelsen godtagits vid enbygglovsprövning enligt PBL eller vid en fastighetsbildning enligt dennuvarande lydelsen av 3 kap. 2 § fastighetsbildningslagen. Byggnadersom uppförts enligt äldre byggnadslagsiifming och som strider mot sådana äldreplaner som enligt PBL: s övergångsbestämmelser skall gälla som detaljplanerutgör i detta sammanhang också ett problem. Även före PBL:s ikraftträdande vardet möjligt att ge byggnadslov till åtgärder som var planstridiga [se t.ex. 34§ och 110 § första stycket byggnadslagen (1947: 385) och motsvarande äldre bestämmelser].Även om den tidigare lagstiftningen inte syftade lill omfauande dispenser, blevdock sådana dispenser alluner vanliga i många kommuner. Enligt promemorian blevdispenserna särskilt vidlyftiga och talrika inför övergången till PBL. Genomikrafiuädandei av fastighelsbildningslagen blev det möjligt aU bildafastigheter uum föregående lomtindclning samt atl medge dispens fråntomtindelningen eller planen. med ikrafllrädandet av PBL ändradesbestämmelsema i fastighelsbildningslagen så att de nu moisvarar de bestämmelseri PBL som jag redovisat om möjligheten att vid bygglov Prop. 1989/90: 37medge avvikelser från plan [se 3 kap. 2 § tredje stycket fastighelsbildningslageni dess lydelse vid utgången av resp. 3 kap. 2 § första stycket andrameningen samma lag i nuvarande lydelse]. har enligt promemoriannästan all fastighetsbildning i äldre områden skett på dispens, bl. a. av detskälet att formella ändringar av tomiindelningen var resurskrävande ochopåkallade. Enligt promemorian överensstämmer därför en stor del avfaslighetema i våra täiorier inte med gällande detaljplaner och lomtinddningar,vilket i sin tur innebär atl bygglov inte kan beviljas för annat än vissabegränsade åtgärder på sådana fastigheter. Delär givet att i de fall sådana dispenser medgetts enligt äldre lagstifming somgår utöver vad som är möjligt au godta enligt PBL, bygglov inte bör få lämnasför nya åtgärder på en i sådan omfatming planstridig fastighet eller byggnad.En sådan ordning skulle ju motverka syftet med PBL-reformen. Om avvikelsemadäremot är endast mindre och förenliga med syftet med planen bör även i de falldispenser medgetts enligt äldre lagstifming fastighetens eller byggnadensplansuidighet inte vara något hinder mot atl bygglov ges. Jag föreslår därföratt skall få möjlighet att i dessa fall förklara att ennybyggnadsåtgärd eller fastighetsbildning som utförts i strid mot en gammalplan med stöd av en dispens enligt äldre bestämmelser skall anses utgöra ensådan avvikelse som godtagils enligt bestämmelsema i PBL ellerfastighelsbildningslagen. Möjligheten au meddela en sådan förklaring börbegränsas till de fall då förklaringen krävs för att bygglov skall kunnameddelas. Förklaringen bör därför få ges endast i beslut om bifall till enansökan om bygglov och alltså utgöra en del av lovbeslutel. Jag återkommer tilldetta i specialmotiveringen. Elllikartat problem utgör de fastigheter, byggnader och andra anläggningar somblivit planstridiga i samband med au en plan eller tomtindelning upprättatseller ändrats. En sådan situation kan i princip ha uppkommit antingenavsiktiigi - dvs. avsikten är alt fastighetsindelningen skall ändras eller atlbyggnaden eller anläggningen skall ändras eller rivas i samband med plangenomförandet- eller av vad som kan kallas planesietiska skäl. Den förra gruppen börnaturligtvis inte i efterhand kunna jämställas med mindre avvikelser enligtPBL. Med den senare gruppen förhåller det sig emellertid annorlunda. De planersom utarbetades under den äldre lagstiftningen omfattade i allmänhet störteområden än vad de flesta PBL-planer gör. Med nödvändighet blev då precisionensämre än vad PBL-syslemet fömtsätter. Del var inte ovanligt att t. ex. enförgårdslinje på kartan drogs över en befintiig veranda eller alt ell höm av enbyggnad kom au ligga på s. k. prickmark när raka gränser drogs upp påplankartan, ulan au det därför var tänkt au byggnaden eller anläggningenskulle rivas eller åtgärdas. Denna typ av mindre avvikelser bör enligt minmening betraktas på samma säU som mindre avvikelser enligt PBL. Jag föreslårdärför att sådana mindre avvikelser som inte suider mot planens ellerlomtindelningens syfte också skall kunna omfattas av en sådan förklaring avbyggnadsnämnden som jag föreslagit för vissa dispenser. Sammanfatmingsvisföreslår jag alltså att ansökningar om bygglov för Prop. 1989/90: 37 åtgärderinom områden med detaljplan skall bifallas även i de fall den fastighet,byggnad eller annan anläggning på vilken åtgärden skall ulföras avviker fråndetaljplanen eller fastighetsplanen, om avvikelsema godtagits vid enbygglovsprövning enligt 8 kap. 11 § sista stycket eller vid en fastighetsbildningenligt 3 kap. 2 § första stycket andra meningen fastighelsbildningslagen(1970:988). Bestämmelsema bör tas in i 8 kap. 11 § första stycket 2. Vidareföreslår jag alt del i 17 kap. las in en ny bestämmelse, 18 a §, i vilkenföreskrivs all får meddela en förklaring med del innehåll ochpå del sätt jag förordat. Till frågan om den närmare innebörden av mittförslag återkommer jag strax. Ombygglov söks för en åtgärd som också den innebär en avvikelse från planen, börnämnden vid sin prövning beakta både de avvikelser som tidigare godmgits och denya avvikelsema för au bedöma om avvikelsema totalt seU kan anses"mindre" och "förenliga med syftet med planen". Jagföreslår atl ett tillägg med detta innehåll tas in i 8 kap. 11 § sista stycket.Till frågan om successiva åtgärder återkommer jag i specialmotiveringen. Närmareom bygglov vid mirulre avvikelser från plan, m. m. Minaförslag i del föregående innebär alt i fortsätmingen kan kommaau pröva frågan humvida en avvikelse är mindre och förenlig med en plan intebara när en sökande vill få lov au bygga i strid mot en detaljplan ellerområdesbestämmelser utan också när den fastighet, byggnad eller annananläggning som åtgärden skall ulföras på strider mot en plan eller enlomtindelning. Jaganser det därför lämpligt att här i korthet redovisa bakgmnden till denuvarande bestämmelsema och innebörden av mina förslag. Redovisningen följer istort dispositionen i promemorian s. 56 ff. Dennuvarande möjligheten atl vid bygglov eller marklov medge mindre avvikelser harsin grund i att det i praktiken ofta inträffar att en detaljplan ellerfastighetsplan inte kunnat utarbetas med ett sådant fömlseende alt del inte pånågon punkt uppstår behov av en avvikelse när de olika projekt som planen avserkommer lill lovsiadiei.Vid projekteringen kommer del fram önskemålom ändrade lösningar på gmndläggnings-, tillgänglighets- och säkerhetsfrågor,tekniska anläggningar m. m. beroende på att kunskaperna i olika avseenden växerunder tiden arbetet fortskrider. Därav föranledda för-skjumingar avbyggnadskroppar, till- eller nybyggnader för sophaniering, trappor, hissar ochUansformatorer m. m. är ofta inte förenliga med en strikt tillämpning avplanen. Komplexa och siora projekt innebär ofta större avvikelser än småprojekt. Härtill kommer au den befintliga bebyggelsen kontinuerligt behöverkompletteras med nya funktioner eller kvaliteter beroende avsamhällsutvecklingen. Det är bl. a. mot deima bakgrund bestämmelsen om mindreavvikelser som är förenliga med planens syfte skall ses. Somframgåu av vad jag sagt har befogenheten aU medge avvikel- Prop.1989/90: 37 ser från planer och områdesbestämmelser enligt PBL-propositionensina klara gränser, vilket motiveras främst med tanke på medborgarinflytandet(s. 713 f.). Avsteg som inte ligger i linje med planens syfte får således intemedges. I sådana fall krävs del en planändring. Detsamma gäller alla avsteg sominte är aU anse som "mindre", även om de skulle vara förenliga medplanens syfte. Ordet mindre har vid tillämpningen ibland uppfattals som synonymtmed ordet liten i absolut mening. Delta har då lett lill en diskussion om t.ex. hur många kvadratmeter en avvikelse skall få omfatta för atl vara"mindre". Detta har givelvis inte varit avsikten vid bestämmelsensutformning. UlUyckssätlel anger ju au avvikelsen skall vara"mindre", dvs. avvikelsen skall bedömas relativt i förhållande lillomständighetema i varje enskilt fall. Nären ansökan om bygglov prövas måste man först ta ställning lill ombyggnadsföretaget eller den fastighet som åtgärden skall ulföras på över huvudtaget avviker från planen. Givetvis kan man då inte beakta andra förhållandensom helt planenliga än dem som avsells med planbesluiei och som framgår avhandlingama. För atl man skall kunna tala om avvikelser krävs det atlbyggnadsföretaget otvetydigt skiljer sig från planens innehåll. Självarit-noggrannheten kan t. ex. ge utrymme för tolkningar när mätningar görs frånplankartan. Jag delar därför den uppfaiming som kommit lill uttryck i promemorianatt t. ex. en byggnadshöjd mot denna bakgmnd måste anses planenlig inom enmarginal . Normall bör samma lolkningsmån gälla för vanligautskjutande byggnadsdelar såsom burspråk, ventilationsanordningar och småtakkupor för t. ex. ledljus till vind. Det ligger emellertid i sakens natur altdel är angeläget alt tillämpa en snäv tolkning i sådana avseenden av planenantingen del är frågan om alt pröva innehållet i en ansökan om lov eller attpröva frågan om behovet av en förklaring om planavvikelsen, eftersom ingenmotpart till sökanden kommer till tals i eu ärende där den sökta åtgärdenbedöms som planenlig. Byggnadsåtgärdersom inte kan anses planenliga utgör "avvikelser". Innan lov försådana åtgärder lämnas skall kända sakägare, berörda bostadsrättshavare,hyresgäster och boende samt hyresgästemas organisationer eller föreningarberedas tillfälle au yttra sig innan eveniudll bygglov lämnas (8 kap. 22 §). Såsom uttalats i promemorian ligger det i syftet med ommedborgarinflytande att ingen åtgärd bör kunna rymmas inom begreppen"mindre avvikelser" eller "förenliga med syftet medplanen", om åtgärden har intresse för en bredare allmänhet eller en vidarekrets än den som i enlighet med vad jag nämnde skall beredas tillfälle auyiua sig. Någon numerär gräns för hur stor kretsen berörda kan få vara, kanknappast sättas men åtgärden bör vara av sådan art atl del inte uppstårsvårigheter all avgränsa kretsen. Myndigheteruppräknas inte bland dem som skall underrättas. Därför bör den sökta åtgärdeninte heller beröra allmänna intressen utöver dem som bevakas vidbygglovsprövningen, t. ex. brand- och hälsoskydd samt arbetsmiljö. Smärreavsteg - t. ex. att placera en byggnad in på s. k. Prop. 1989/90:37 punktprickad mark - skall enligt PBL-propositionen kunna medges såsom mindreavvikelser och följaktligen också kunna motivera en förklaring om godtagenavvikelse. Detsamma gäller ett sådant överskridande av högsta tillåmabyggnadshöjd som påkallats av byggnadstekniska skäl eller eu överskridande avtillåten byggnadsarea som medgetts för all en bäiue planlösning skall kunnauppnås. Däremoi bör del inte vara möjligt all godta sådana avvikelser sominnebär au marken skall användas för eu i planen icke avseu ändamål. 1sakens natur ligger att en godtagbar avvikelse endast har en så lokal påverkanatl en planändring inte fordras på saklig gnmd. Den får således inte medförainskränkningar i grannars möjligheter all framgent umyitja sin mark. Vidprövningen bör särskilt övervägas i vilken mån och på vad säU godtagandet avplanavvikande åtgärder kan få prejudicerande effekter och om delta påverkarkretsen av berörda. En åtgärd som i och för sig är "mindre" på enfastighet kan t. ex. leda lill en oacceptabel miljöförändring, om åtgärdenupprepas på alla fastigheter inom ell helt gmpphusområde. Avförarbetena till PBL kan utläsas att prövningen av om en avvikelse kan medges iförsta hand skall göras mot syftet med planen. En tydlig planbeskrivning kanhärvid underlätta bedömningen. Ett uttalat syfte med en plan måste alllidbeaktas. I eu område avsett för både friytor och parkering kan man därför t.ex. inte genom bygglov låta parkfunktionen trängas ut av del förhållandel allbilplalsbehovet vuxit . En sådan förändring måste beslutas som enplanfråga. Syftena med en plan kan även finnas underförstådda. Detaljer, somexempelvis förgårdsområdens bredd eller andelen tomtyta som får bebyggas, börbedömas mot bakgmnd av sedvanan vid tiden för planläggningen. kanplanens syfte framgå av handlingama i en annan plan. Del kan gälla t. ex.uafikbehov och kundunderlag till en bensinstation eller en butik, som måstebedömas mot alla planer för området. BakomPBL-reformen ligger en önskan au göra del möjligt med lokala variationer ochanpassningar. Frågan humvida avvikelser skall betraktas som mindre bör därförinte bedömas i absolut bemärkelse. Avvikelsens art och storlek måste bl. a.relateras lill skalan och karaktären hos miljön. Miljöns karaktär får inteförändras. En mindre förskjuming av en fasad i en känslig gatubild kan sålundainnebära en störte planavvikelse än en betydligt störte förskjuming avbyggrätten i ett storskaligt indusui- eller hamnområde. Utpla-cering avbyggnader för atl tillgodose den allmänna nyuan (t. ex. transformatorer ochtoaletter) eller uevnaden (i. ex. kiosker och uteserveringar), bör i många fallkunna bedömas som mindre avvikelser, såvida inte läget är så känsligt au enplanändring behövs. Fråganom en avvikelse skall godtas måste alltid bedömas från fall till fall. Sålunda kan en större ökning av byggnadsytan godtas inom eu villaområde med stora tomter medan en betydligt mindre ökning i ett område för fritidshus inte är godtagbar, om den ökar möjlighetema till permanentboende inom om rådet. Vissa verksamheter som inte är störande och som kan betraktas som bostadskomplement kan godtas i områden för bostadsändamål. Vidare kan i-. t. ex. en relativt storutvidgning av handelsytan inom eu citykvarter i vissa fall betraktas som enmindre avvikelse, medan en blygsam ökning av säljyian för livsmedel i enbensinstation kan äventyra dagligvamförsörjningen i ell närbelägetbostadsområde och därför böra beslutas i plan. Del kan vidare vara så allutbyggnaden av ell kvarter eller ell område före PBL:s ikraftuädande skettgenom systematiskt medgivna dispenser av samma slag för flertalet fastigheter.Den omfauande dispensgivningen kan leda till au samma avvikelser när det gälleråterstående fastigheter skall anses vara "mindre" och därför godtas,om den är förenlig med planens syfte. Den tekniska utvecklingenoch liknande omständigheter kan leda till all vissa planbestämmelser minskar ibetydelse. Också delta torde kunna influera på bedömningen av hur en avvikelseskall bedömas. Vad jag nu har sagt omprövningen av en planavvikelse bör tillämpas också i de fall del i ett ärendeom lov kommer upp fråga om att godta avvikelser som gjorts vid enfastighetsbildning och vice versa, oavseu om avvikelsen medgetts enligt äldreeller nuvarande bestämmelser. Samma prövning bör göras också när lov söks föråtgärder på en fastighet, byggnad eller annan anläggning som efter enplanfastställelse eller en lomtindelning avviker från planen ellertomiindelningen. Prop.1989/90: 37 5.6Handläggning av ärenden om lov Reglemaför handläggning av ärenden om bygglov, rivningslov och marklov föreslås blibättre anpassade till de behov som finns i byggprocessen. PBLutgår från att berörda personer, t. ex. grannar, inte behöver beredas tillfällealt yttra sig över planenliga åtgärder. Någon ändring av denna princip,föreslår jag inte. Däremot anser jag au den krets som skallsända underrättelse lill när lov ges bör utvidgas. 5.6.1 Underrättelse innan lov lämnas Mittförslag: Vid underrättelser som skall ske innan lov lämnas får byggnadsnämndenmöjlighet att altemaiivi använda antingen kungörande på kommunens anslagstavlaoch i ortstidning eller en kim-görelse som anslås på kommunens anslagstavla,informationsblad om kungörelsen till de boende som berörs av lovansökan ochbrev lill kända sakägare och hyresgästorganisationer eller föreningar. Promemorieförslaget:Överensstämmer till viss del med mitt förslag, se närmare promemorians förslagtill 8 kap. 22 §, bilaga 4. Remissinstanserna:Tillslyrker promemorieförslagei eller lämnar det utan erinran. JO har dockföreslagit all, fömtom sakägare, hyresgäsiemas organisationer och föreningarskall undertäuas särskilt genom brev.