prop · GD0370 · 1989-12-31 00:00:00 — Att hänvisa till ett ökat engagemang hos de vuxna är enligt rådet osolidariskt mot barn till socialt utsatta föräldrar, eftersom dessa riskerar att få mindre hjälp vid bearbetningen av sina våldsupplevelser än barn till starka och välinformerade föräldrar. Rådet anser inte att man skall göra undantag 98 frångranskning för vare sig videogram med reklam, musik, idrott eller Prop.1989/90:70 spel. Rådet förordar ett strängare system för videogram än film, avden typ Bilaga 3 som tillämpas i . Enbart registrering är inte tillfredsställande,då risken är stor att föräldrar, barn och ungdom kan uppfatta attregisterbeviset innebär att en film är godkänd för visning och inte innehållergrövre våldsskildringar. En beskrivning av filmens innehåll kan mycket välutformas så att den inte låter ana att videogrammet innehåller olämpligavåldssekvenser. UHÅhänvisar till sitt yttrande över videogramutredningen , vari manförordade en allmän förhandsgranskning, men påpekar att en allmän granskninginte torde bli så omfattande eftersom en stor del av videogrammen redan gåttsigenom i den svenska filmcensuren, och en hel del uppenbarligen inte behövergranskas. Statensungdomsråd anser att vidare undersökningar bör göras av de praktiska frågornakring en allmän förhandsgranskning men vill därför inte heller godta utredarensförslag, som betecknas som uddlöst. SACO-SRframhåller att en stor del av utbudet är före detta spelfilm och därmed redangranskat. För att komma tillrätta med de avarter som produceras enbart förvideo och få branschen att sanera sig själv måste man mycket klart markera attextremt våld, liksom förråande och förnedrande sexuella skildringar, inteaccepteras av ett kultursamhälle. Erfarenheterna från visar,att granskningen helt kan finansieras genom avgifter, och att den haft enpositiv effekt för branschen som helhet. Sverigessmalfdm och videodistributörers förening förordar en förhandsgranskning avbrittisk modell. Beträffande de principförslagen till lagar om förhandsgranskninganser föreningen att undantag från registrering och granskning även iprincipförslag 2 skall gälla utbildningsfilmer och -videogram. Föreningen anserinte att videospel skall undantas från granskning. och flera andra, bl. a. kristnasocialdemokraters förbund, finner det märkligt att inte utredaren inte tagithänsyn till den starka opinionen för att införa en allmän förhandsgranskning.Förbundet menar att utredarens yttrandefrihetsrättsliga, liksom flera andrainvändningar mot en allmän förhandsgranskning tillkommit för att stödja enredan fattad ståndpunkt. Registrering får enligt förbundets uppfattning intesättas i motsats till förhandsgranskning. De undantag för granskning som medgesbör inte omfatta spel och musikvideogram, vilka ofta innehåller våldsinslag. Vpk:skvinnopolitiska utskott karakteriserar den nuvarande lagstiftningen med syfteatt begränsa videovåldet som helt verkningslös. Utskottet menar att enregistrering bara skulle ge en sorts falsk legitimitet åt det hela. Folkaktionenmot pornografi anser att den nuvarande uppdelningen mellan filmer och videogram som skall visas offentligt och andra video gram är förlegad, eftersom försäljning och uthyrning av videofilm innebär en mycket effektivare spridning bland allmänheten än samma films vis ning i biografsalonger. Liknande synpunkter framförs av ett antal kristna grupper i , samt av kristna socialdemokraters för bund 99 Bygdegårdarnas riksförbundvill inte godta undantag från granskningen Prop. 1989/90:70 när det gällerprivat import eller import till företag, myndigheter och Bilaga 3institutioner. Förbundet finner att den betydande privata distributionen avvideofilmer inte kan ses som argument mot åtgärder mot legalt distribueradefilmer. En hel del av dessa filmer har sannolikt funnits eller finns alltjämthos uthyrare, varför en förhandsgranskning skulle kraftigt minska tillgänglighetentill våldsfilmer. Oskarshamnskommun menar att granskningen kan vara selektiv i den bemärkelsen attutbildnings-, sport-, musik-, religionsvideogram samt videogram som framställsav stat, kommun eller andra samhällsorgan skall kunna undantas. Samma undantagpekar och pä, liksom SSU. CUF ser en registreringsom ett första steg till en allmän granskning, vilket förbundet föredrar. Grupp2: Mot allmän förhandsgranskning för selektiv granskning och registrering Blandde instanser som yttrat sig över frågan om en förhandsgranskning är flertaletav dem som stöder en allmän registrering också för en selektiv granskning i denform som utredningen skisserar i principförslag 2. Justitiekanslemmenar att man genom utredarens principförslag 2 ändå får en kontroll överutbudet av videogram och filmer för enskilt bmk och att lösningen ärförhållandevis obyråkratisk. Rikspolisstyrelsenanser, i motsats till utredaren, att åtgärder mot skildringar av extremvåldkan ses som en insats bland andra mot våldsbrottsligheten. Styrelsen finneratt medievåldet kan antas vara en av påverkansfak-torema för det ökade våldet isamhället grov misshandel, oprovocerad misshandel, bmk av tillhyggen somkniv, flaskor, karatekäppar, kaststjärnor etc. Detta innebär dock inte att devideogram som skildrar sådant våld skall tillåtas därför att de skildrar en delav verkligheten. Styrelsen menar att det som skildras oftast är perversafantasier som genom sin attitydpåverkande effekt riskerar att bli omsatta iverkligheten. Näringsfrihetsombudsmannenär positiv till utredarens principförslag 2 men finner det oklart hur utredarentänkt sig att en selektiv förhands-granskning skall gå till. Skolöverstyrelsensom tillstyrker principförslag 2 om selektiv granskning och registreringföreslår att en åldersrekommendation och helst även en kort presentation avfilmen till stöd och hjälp åt föräldrar vid val av videofilm skall göras. Institutionenför teater- och filmvetenskap vid tror attprincipförslag 2 skulle ha en kulturpolitiskt gynnsam effekt på hemvideoutbudet,som det sannolikt har effekten att lugna den utbredda oro införvideomarknaden, en oro som i sig själv är en samhällelig realitet.Institutionen finner de två fömtsättningama för kravet på allmän förhandsgranskning att omfattningen av skadoma av videovåldet motiverar ett ingrepp iyttrandefriheten och att en allmän förhandsgranskning skulle minska dessaskador - tveksamma eller ogiltiga. Sociologiskainstitutionen vid påpekar att andelen Prop.1989/90:70 för våldsbrott dömda män är i - med i medeltal ca2 Bilaga 3 brott per person. Institutionen finner det viktigare attsamhället tillvaratar de få förebyggande åtgärder mot den smygande ökningen avvåldet än att ha en generös och kostnadsmedveten hållning gentemotvideomarknaden. Kommunförbundetanser att en form av obligatorisk förhandsgranskning är nödvändig och anser attutredningens principförslag om registrering och selektiv granskning kananvändas med vissa kompletteringar. Förbundet framhåller också möjligheten avatt inrätta en jury för att ta upp överklaganden. En frivillig förhandsgranskninganser förbundet inte effektiv. Förbundet anser att möjligheten att åstadkommaen intemationell konvention, i första hand på europeisk nivå, börundersökas.När det gäller skyddsintressena har kommunförbundet delvis én annaninställning än utredningen en inställning som delas av andra instanser somSveriges socialdemokratiska kvinnoförbund. Att det rör sig om en relativtbegränsad gmpp bam och ungdomar, där det inte är realistiskt att lita på att föräldramatar det ansvar som utredningen tror, kan inte vara ett skäl mot en skärptlagstiftning. Statensfdmgranskningsråd anser att utredningens principförslag 2 är en storförbättring, men hälsar med tillfredsställelse videobranschens egetförslag om självsanering. Om en selektiv granskning inte skulle ge effektförordar rådet att man inför en allmän förhandsgranskning. Rådetunderstryker att frågan om utbildning av den personal vid som skallregistrera videogram skall utredas.Rådet, liksom statens barnfdmnämnd, framhållerslutligen vikten av att en eventuell omprövning av lekmannainflytandet ifilmcensuren inte leder till att detta inflytande minskas. Landstingsförbundetär tveksamt om de föreslagna åtgärdema kommer att förbättra efterlevnaden avlagen och anser att utredningens motiveringar emot förhandsgranskning kandiskuteras. Förbundet konstaterar att, om förhandsgranskning av videogram inteinförs, det svenska samhället kommer att ha en filmlagstiftning som skyddarvuxna mot olämpliga filmer utanför hemmet, men som inte erbjuder samma skyddför minderåriga innanför hemmets väggar. Förbundet anser att situationen bordevara den motsatta, dvs. att avskaffandet av vuxencensuren borde kunna övervägas,medan åtgärdema koncentreras på att skydda minderåriga, när det gäller filmersom säljs eller hyrs för privat bmk. LOanser att frågan skall tas upp ur en kulturpolitisk synvinkel, och att principförslagettill lag om registrering och förhandsgranskning av filmer och videogram skallinföras. LO anser att samhällets behov att värja sig mot underhållningsvåldetväger tyngre än den begränsning som detta förslag kan leda till. LO anser attvideospel också skall granskas. delar denna syn. TCOmenar att det är viktigt att få fram kriterier för en obligatorisk selektiv granskning, som fångar upp den del av videoproduktionen som inte bör spridas i samhället. Om det mot förmodan skulle visa sig att det inte går att fastställa kriterier för en selektiv granskning, är organisationen beredd att förorda en allmän förhandsgranskning av videogram. , som har samma ståndpunkt, har en klar uppfatt- Prop. 1989/90:70ning om att bl. a. utbudet av extrema våldsskildringar måste begränsas. Bilaga3 Även om det är en mindre gmpp elever som ofta ser våldsskildringar får detnegativa konsekvenser för dem själva och för omgivningen. Skolans möjlighet attge eleverna en riktig inställning till demokrati, mänskliga rättigheter ochfredliga lösningar försvåras avsevärt, om elevema på sin fritid möter heltandra värderingar. RiksförbundetHem och Skola upprepar kravet på förhandsgranskning och hänvisar till enomfattande opinionsbildning, information och studieverksamhet om barns ochungdomars videotittande och föräldraansvaret. Förbundet är kritiskt till attinget verkningsfullt sätt att sanera marknaden införts. Förbundet anser attäven vuxna påverkas av att okritiskt se extrema våldsfilmer och att det därförfinns anledning att anta att ett oreserverat tittande på sådana filmerförändrar deras referensramar och därmed synen på var gränsema går för det somär olämpligt för bam att titta på. FöreningenSveriges Fdmproducenter anser att en selektiv förhandsgranskning ger myndighetemamöjlighet att koncentrera granskningen på de filmer där granskning kan varabefogad, vilket gör den effektivare och billigare. Grupp3: För forhandsgranskning men utan ställningstagande till principförslagen Folkbildningsförbundetanser att samhället måste hävda de humanismens och människovärdets principer,på vilka också folkbildningsarbetet vilar, och med större kraft motverka dentilltagande våldsmentaliteten. Det går enligt förbundet inte att försvarapassivitet i fråga om ingripande mot grova våldsskildringar, som saluförs ikommersiellt syfte, med argument som hämtats från kampen mot politisk censur.Förbundet tar dock inte ställning till olika altemativ för granskning. Sverigesfrikyrkoråd m.fl. förordar en obligatorisk registrering och förhandsgranskningmen tar inte ställning för något av de principförslag som utredningenskisserat. Begreppet olaga våldsskildring bör enligt rådet även omfatta filmersom kan innehålla indirekta uppmaningar att begå kriminella handlingar genomatt t. ex. förhärliga droger, våldtäkter, incest etc. förordar starkt förhandsgranskning av videogram. Grupp4: Mot förhandsgranskning överhuvud Någrainstanser som avvisar en lagstiftning om förhandsgranskning förordar systemmed frivillig förhandsgranskning, eventuellt i ökad utsträckning. Konsumentverketbetvivlar sålunda att en registrering, med förhands granskning i vissa fall, kan tillräckligt effektivt hindra spridningen av extremvåld i videogram. Verket föreslår i stället ett system med självcerti- fiering, där den som importerar eller distribuerar videogram själv åläggs att granska innehållet. Om företaget inte kan bedöma, humvida video- '2 grammetinnehåller skildring av extremvåld, skall videogrammet överläm- Prop.1989/90:70 nasför bedömning till biograföyrån. Om företaget anser att videogrammet Bilaga3 inteinnehåller någon otillåten våldsskildring, skall detta anmälas, till förslagsvisALB, tillsammans med en utfästelse om att videogrammet inte Därefter får videogrammet fritt distribueras. videogrammettrots detta innehåller extrem våld, skall företaget drabbas av enkännbar ekonomisk påföljd samt i särskilt grova fall näringsförbud. delar utredningens mening att en obligatoriskförhandsgranskning har en begränsad effekt och instämmer i att tillsynen börskärpas i fråga om extrema våldsskildringar, där en stor restriktivitet böriakttas, särskilt när dessa är avsedda att visas för andra. En möjlighet tillförhandsgranskning bör föreligga i de fall tveksamhet finns hos producenter ochdistributörer om vad som är tillåtet. erinrar om sitt tidigare yttrande i vilket en frivillig förhandsgranskningsågs som en möjlighet, och ifrågasätter om inte ett sådant system skulle kunnakombineras med en sådan registrering som utredaren diskuterar i samband med enselektiv förhandsgranskning. 1övrigt uttalar sig följande instanser i allmänhet instämmande med utredningensförslag. Regionåklagarmyndigheteni delar utredarens betänkligheter mot censur av hemvideogram. Äveninförande av en särskild censur för bam vore ett slag i luften, och i ställetanser myndigheten att man skall öka tillsynen i enlighet med utredarensförslag. Polismyndigheteni anför liknande synpunkter och menar att en omfattandeförhandsgranskning skulle kräva en kostsam kontrollapparat. pekar på att det varken går att kontrollera den illegala eller densatellitsända distributionen av video. Överåklagareni , som redovisar erfarenheter av ingripanden enligt videovåldslagen,anser att, trots att man även genom en selektiv granskning skulle kunna få enviss sanering av marknaden, de grövsta våldsskildringama sannolikt ändå skullekomma utanför granskningssystemet. Förhandsgranskning avstyrks därför i alladess former. Överåklagaren föreslår i stället punktinsatser, främst riktademot importörer och grossister. ALBtar helt avstånd från tanken att förena en registrering av videogram vidarkivet med en selektiv granskningsfunktion: för som nationalar-kiv medkulturbevarande och forskningsinriktade uppgifter är granskning ochcensurverksamhet väsensfrämmande. Personalen på arkivet har inte rekryteratsmed tanke på sådana uppgifter. Arkivet betvivlar också att det finns särskiltmånga självklara fall, som skulle kunna avgöras av arkivets tjänstemän. Fördenna uppgift skulle krävas andra personer eller att arkivets tjänstemänvidareutbildas. varnar för att ett kontrollmärke från arkivet skulle kunnauppfattas som en auktorisation från en statlig myndighet och kan förleda t. ex.föräldrar att tro att videogrammet har granskats och godkänts för spridning. ALBhar dock stor förståelse för att utredaren tvekar inför ett införande i storskala av en obligatorisk förhandsgranskning och delar åsikten att effektendärav kan bli begränsad. Statenskulturråd menar i likhet med utredningen att förbud mot sprid- '03 ningav våldsskildringar inte blir annat än hjälpåtgärder, men att en Prop.1989/90:70 hänvisningtill kunskapsspridning och attitydpåverkan inte får bli ett Bilaga 3 slapptalibi för att bortse från problemen med extremvåldet på video och Det finns redan kanaler för spridning avkvalitetsfilm och kvalitetsvideogram till barn och ungdom, och det är viktigtatt denna verksamhet befästs och får ekonomiska möjligheter att bli ett slagkraftigtalternativ till den våldsförhärligande eller på annat sätt undermåligarepertoar som erbjuds barn och ungdom. Deprincipiella skälen mot en allmän förhandsgranskning hänger ihop med att olikamedier i möjligaste mån skall behandlas lika från yttrandefrihetssynpunktRådet anser därtill, att utredningen övertygande har visat att en obligatoriskförhandsgranskning skulle bli verkningslös. Centrumför masskommunikationsforskning vid , liksom avdelningenför masskommunikation vid och statens biograföyrå delar allaALB:s uppfattning om arkivets bristande lämplighet som censurmyndighet. Centreterinrar också om att effekten av en förhandsgranskning är lika liten, om manhar en allmän eller en selektiv granskning, eventuellt kombinerad med enregistrering. Vidare framhåller centret vikten av att de videogram som om enregistrering skulle införas förbjuds, ändå registreras och arkiveras hos ,för att sålunda vara tillgängliga för forskningen. Avdelningenför masskommunikation vid påpekar svårigheten att inom enutrednings begränsade uppdragsmedel åstadkomma en kvalificerad analys: även omett antal intressanta data kommer fram, är antalet svarspersoner få ochmöjligheterna till kontroller för andra påverkanskällor minimala. Därmed kaninte svar ges på de frågor utredningen ställer. Statensbiograföyrå menar, liksom medicinska fakultetsnämnden vid Göteborgsuniversitet, att det är ett betydligt större problem om barn och yngre ungdomarser mängder av för vuxna tillåtna filmer med stora våldsinslag. Detta problemlöses inte ens i teorin av en obligatorisk förhandsgranskning, anser byrån.Byrån hävdar att det alltjämt är en viktig princip att skilja mellan offentligoch sluten visning av film, och att den obligatoriska förhandsgranskningenenbart skall gälla det som visas offentligt. Även om en utvidgadförhandsgranskning skulle göra en del våldsfilmer mer svårtillgängliga skulledessa inte kunna stoppas helt. Med den nuvarande teknikutvecklingen ökarsvårigheten att kontrollera utbudet, vilket leder till att ett organ som biograföyrånbör få mer av en rådgivande, informerande och rekommenderande roll. Byrån anförockså mer praktiska synpunkter mot en utvidgad förhandsgranskning: en stor,dyrbar och möjligen tungrodd organisation för att nå ett osäkert resultat. Ävenmot utredarens principförslag om registrering och selektiv förhandsgranskningriktar byrån invändningar. En registrering kan uppfattas som ett godkännande,och det finns därför en risk att videofilmer kan innehålla mer våld änbiograffilmer, och därmed blir gränsen mellan video och biograffilm meraccentuerad . Kabelnämndendelar utredningens hållning till förhandsgranskning, men konstaterar, påmotsvarande sätt som radionämnden, att de sänd- ningarnämnden har tillsyn över satellit- och lokala kabelsändningar Prop.1989/90: 70 knappast kan förväntas innehålla extrema våldsinslag. Radiolagsutredningenhar inget att erinra mot våldsskildringsutredningens förslag, men understrykerkontrasten mellan yttrandefrihetsprincipen och ett offentligt organsförhandsgranskning av yttranden och framställningar. Radiolagsutredningenskulle därför föredra att allmänt lita till straffrättsliga åtgärder ochföredrar således att även nuvarande förhandsgranskning skall överges. Radiolagsutredningengör också ett påpekande om nya distributionsformer som blir möjliga genom ny teknik.Lika lite som direktsänd satellit-TV kan granskas, kommer det utbud som iframtiden i ökad utsträckning kan väntas överföras via databaser att kunna censurerasutan direkt konflikt med radiolagens censurförbud och de motivuttalanden somgjordes i samband med radiolagens tillkomst. Detta förbud måste sålundainskränkas om förhandsgranskning skall kunna göras av sådana videogram somöverförs direkt från databaser. anser att det är förtjänstfullt att utredningen valt den väg som gertyngd åt yttrandefrihetens intressen och att de förslag som framläggs har minstlika god effekt som ett komplett och byråkratiskt system medförhandsgranskning. Koncernen pekar dock på att det redan införda tillägget iradioansvarighetslagen i anledning av utbyggnaden av kap. 16 i omolaga våldsskildringar innebär en yttrandefrihetsbegränsning för koncemensdel, som man inte haft tillfälle att yttra sig över. Därutöver menar koncernenatt denna begränsning går vida utöver det nödvändiga, eftersom koncernens egnaprogramregler och interna ansvarsordning medför att risken för att skadligabilder förmedlas genom koncernens företag är obefintlig eller ytterst liten. ansluter sig till utredningens förslag och understryker att detknappast är sannolikt att förhandsgranskning, vare sig allmän eller selektiv,kan komma åt den dolda marknad där de grova våldsskildringarna i huvudsakflorerar. Den dolda marknadens utveckling bör framgent undersökas. POförordar ett system baserat på registrering och ensamansvar. 1 ett sådantsystem skall inte registrering kunna vägras, om en bärare av ensamansvar förframställningen uppgivits. PO förordar att även "totalförbjudna"framställningar förvaras som allmänna handlingar hos biograföyrån. PO anseratt, om utredningens altemativförslag 2 med registrering genomförs, vilket maninte förordar, bör det ändras så att överklagande av beslut avregistreringsmyndigheten skall ske till kammarrätten och inte till regeringen.Det kan enligt PO:s mening icke vara en tillfredsställande ordning, att det försvensk rättsordning främmande censurinstitutet ytterst ligger i den politiskamaktens händer. Journalistförbundetinstämmer i huvudsak med vad utredningen före slår, men har svårt att förstå meningen med att redovisa lagförslag, som enligt utredningens mening inte skall komma till användning. Frågan om åtgärder mot videovåldet och då främst överväganden som syftar till lagstiftning om förhandscensur måste därför vägas av mot det berednings arbete som pågår inför bl.a. ett införande av en helt ny yttrandefrihets gmndlag, som skulle komma att omfatta videogram. anseratt det är svårt att föreställa sig en med integri- Prop. 1989/90: 70 tetsskyddoch förenlig brottsbekämpning, som kommer att omfat- Bilaga 3 ta detenskilda tittandet i den enskilda bostaden på videogram som kan tänkasinnehålla olaga våldsskildring. erinrar förbundet om att deprincipiella betänkligheterna vid en inskränkning av yttrande- ochinformationsfriheten inte är desamma när det gäller barn och ungdom som vuxna.Förbundet finner utredningens förslag härvidlag godtagbara men understryker attreformarbetet bör inriktas på en effektiv brottsbekämpning med traditionellamedel något som enligt utredningens uppgifter skett i mycket ringaomfattning. Elevorganisationeni understryker att en allmän förhandsgranskning inte skulle stoppa densvarta marknaden av videofilmer och därför är ineffektiv. Den sanering, som ensådan granskning trots allt skulle medföra, kan enligt förbundets åsikt likaväl nås med en registrering och kontrollmärkning av videofilmer. Tyngdpunktenbör dock ligga på förebyggande åtgärder. Föreningensvenska masskommunikationsforskare stöder utredningens uppfattning omlagstiftningsbehoven. En registrering av videofilmer vid som även böromfatta förbjudna filmer skall enligt föreningens mening inte innefatta enpolisiär funktion, vilket skulle äventyra ALB:s roll i andra avseenden. anser att de av utredningen föreslagna åtgärdernatillsammans med branschens egen självsanering är tillräckligt för att motverkaatt extremvåld sprids på hemmamarknaden. Föreningen erinrar, liksomFörfattarförbundet ovan, om att det skulle vara första gången man i svensklagstiftning censurerade vad allmänheten skulle få tillgång till i sina privatahem. För den händelse en selektiv granskning skulle införas, anser föreningendet mycket olämpligt att införa ytterligare en censurmyndighet genom . IFPI-VIDEOmenar att ansvaret för att barn skyddas mot våldsskildringar ligger hosföräldrarna. En lagstiftning kan inte ge resultat om inte föräldrarna tar sittansvar. En obligatorisk förhandsgranskning kan leda till uppfattningen attsamhället nu löst problemet, vilket vore mycket olyckligt, eftersom påvideomarknaden kommer att finnas tillgång till film med våldsinslag, så längede efterfrågas.