prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — IVF menar altdel för alt underlätta kontaklskapandet mellan förelag och institut bör finnasmedel för en direkt uppsökande verksamhet. IVF, som har regionkontor, menar atldel ökar närheten till förelagen lokalt och därigenom kan ell mer aktivtkunskapsutbyte ske. IVF har redan nu igång diskussioner om nya regionkontor medegen forskningsprofil, där IVF vill tillämpa regeln om all minst fem personervaraktigt skall vara engagerade inom sitt teknikområde och där den lokalaanknytningen är en fömtsättning. anser att en utlokaliseringav Inslilulel starkt skulle försvåra en väl fungerande kollektiv forskningenligt de krav industri och stat ställer. Institutet är däremot berett attdiskutera möjlighetema alt etablera en filial på lämplig ort som ett teknisktstöd för mindre industriföretag i regionen. Länsstyrelseni anser att högskolomas betydelse för utvecklingen i sin omgivningär stor. påpekar att kommittén i sin prioritering avhögskoleenheter förbisett SLUs enhet i . Som högskoleenhet iBergslagen bör, enligt , skogsmäs-tarskolan omfattas av förslagetavseende fasta forskningsresurser. En förstärkt medelstilldelning bör bygga pårespektive orts verkliga fömtsättningar. SLU nämner skogsmästarskolan i skogsinstitutet i som exempel där det är viktigt all lärama gesmöjlighet till aktiv medverkan i skoglig FoU och all dessa orter är och kan påett utmärkt sätt utgöra bas för fortbildning. SINDanser att forskningen vid de regionala högskoloma bör specialiseras ochprofileras, som uppbyggnaden bör sträcka sig över en längre tid.Varje högskola bör, enligt SIND, ha såväl utbildning som forskning ellerforskningsanknytning. vill inte sprida s. k. fastaforskningsresurser till fler högskolor. anser att forskning kanbedrivas även vid de små högskoloma. Det återstår, enligt kommunförbundet, attutarbeta praktiska lösningar för forskningsskyldighet för disputerade lärarevid små högskolor. Länsstyrelseni anser att en utökad FoU-verksamhet organisatoriskt bör kunnaske på samma sätt som gäller för högskoleutbildningen. För att en sådanordning skall kunna genomföras krävs, enligt , att vissa fastaresurser för detta ändamål ställs till högskolekommitténs förfogande.Länsstyrelsen i betonar viklen av atl kommittén föreslår fastaforskningsresurser till några gmpper av mindre högskoleenheter, däribland högskolomai och /. påpekar att av de elva högskoleenhetemai de fyra gmppema är del endast två som är belägna i anslutning lill denstörsta och högst prioriterade landsdelen. Länsstyrelseni anser att det är en brist att betänkandet 385 25 1989/90. 1 saml Nr 76 saknaren analys av universitets betydelse för utvecklingen i övre Prop.1989/90:76 . menar att har en omfattningoch Bilaga 2 bredd som gör att det i större utstriickning än de regionala högskolomakan bedriva verksamhet även i Inlandet och bedriva forskning som rör inlandetsförhållanden. En fömtsättning är, enligt , att kanfortsätta att utvecklas och får förstärkta resurser. Kirunakommun efterlyser något om den nationella och internationella rymdforskningensbetydelse för den omvandling som skett och pågår i Kimna såsom ett resultat av ellsamspel. Kommunen påpekar alt här beror synergieffekterna inte på en högskole-eller universitelsetablering på orten utan på forsknings- och industriutvecklingsprogrammed en mängd nationella och intemationella forskningsinstitut och industrierinvolverade. 2.6.3.1Allmänna utvecklings- och planeringsåtgärder Ökadmålstyrning inom kommuniikationsseklom fömtsätter att de regionalpoliliska prioriteringamagörs tydligare. Fleraremissinstanser instämmer i kommitténs ställningslagande och pekar på hur de påolika sätt utvecklar ett regionalpolitiskt synsätt. Trafikverken och ell antallänsstyrelser är överens med utredningen medan t. ex. SIND, och RR Vgör kompletterande reflexioner. LFKframför att man på luftfartens område kommit ett långt stycke på väg mot målstyming och delegering. De medel man valt att styra med är övervägande ekonomiska. Med hänsyn till målstymingens effektivitel ser verket det som önskvärt att de ekonomiska målen kan renodlas t.ex. genom att klart redovisade särskilda medel ställs till förfogande för genom förande av regionalpolitiskt moti\'erade åtgärder. SJ framhåller det som angeläget att SJs lågverksamhet bedöms och hanteras enligt den s.k. tudelningsprincipen. SJ anser också att investeringar i infrastmkturen skall bedömas efter tudelningsprincipen. TPR framhåller alt bedömning arna av de regionalpolitiska effektema redan utgör en viktig del i arbetet med den samordnade invesleringsjjlaneringen. KK delar kommitténs upp fattning och pekar på all del krävs alt regeringen tillser all del finns medel som möjliggör atl målen kan uppnås. En precisering av målen får dock inte ske så alt den låser den regionala och lokala nivåns möjligheter att tillgodo se transportbehoven. SIND anser att utredningen borde ha prioriterat de inomregionala transportfrågor som underlättar pendling och därmed vid gar den lokala arbetsmarknaden. RRV saknar analyserande avvägningar mellan de olika förslagen till resursförstärkningar i betänkandet. delar kommitténs uppfattning om kommunikationernas betydelse men menar all behovs- och effektanalyser av planerade projekt behöver tillföras beslutsunderlaget. i och Falu kommun in- 386 i instämmer i för- Prop.1989/90:76 slaget med tillägget att formuleringen av målen bör formuleras itermer av Bilaga 2 lägsta godtagbara standard. i länbeklagar att utredningen inte sett del möjligt att ge regionalpolitiken ettstarkare intresse över sektorsinstansema. Ytterligaredecentralisering av investerings- och driftbeslut inom vägsektom börgenomföras som målstymingen utvecklas. Länsstyrelseni instämmer i kommitténs förslag. i Södermanlandslän instämmer i förslaget under fömtsättning all det genomförs ulan atthelhetssynen går förlorad. KK anser all med trafikpolitiska beslut ärutredningens syften rörande decentralisering av beslut i vägsektomtillgodosedda. Transportforskningsberedningen pekar på kommitténs delvismotstridiga ställningstaganden beträffande målstyrning och decentralisering avbeslutsprocessen i den samordnade investeringsplaneringen. Resurstillskotterfordras för investeringar i och för drift av vägsektom. Skogsstyrelsenoch ST instämmer i utredningens förslag. Styrelsen finner del också angelägelalt höja den tillåtna bmttovikten till 60 lon på alla vägar som i väsentliggrad används för virkestransporter. föreslår inrättande av väg/jämvägsobligationerför att få fram kapital. Nivånpå investeringarna inom kommunikationssektom bör höjas i de tre prioriterade landsdelamaoch regionala fördelningskriterier tas fram för de av statsmaktema fastställdaanslagen för investeringar och drift. Länsstyrelsernai , och till styrker förslaget. VV vitsordar kraftigt behovet av insatser i såväl de aktuella regionema som i landet i övrigt. Ytterligare insatser i de utpekade regionerna skall göras inom ramen för gällande planeringssystem. Länssty relsen i och län anser del svårt att motivera avsevärda kommunikationsinvesleringar i de delar av landet där sådana investering ar från iransportbehovssynpunkt är minsl angelägna. vidare att i den månfördelningskriterier för regional fördelning av anslag Prop. 1989/90:76 inom kommunikationssektomskall användas bör det ske med hänsyn till Bilaga 2 faktiskt trafikarbete ochkapacitetsproblem. i anser att förslagetsfördelningsprincip med ökat genomslag för de regionalpolitiska skälen motverkardet egna länels strategi med satsningar på kommunikationssektom.Transportforskningsberedningen pekar på att kommittén inte närmare har analyseratkonsekvenserna av föreslagen transportinfrastmktur. Beredningen avslår från attta ställning lill de föreslagna satsningarna på transportinfrastmktur iprioriterade områden. Beredningen anser det inte möjligt att av det redovisadematerialet utläsa relevanta effekter i berörda områden. Trafiksektoremabör redovisa miljöeffekterna, både nationellt och regionalt, av sin verksamhetoch för föreslagna transportlösningar. KKpåpekar atl förslaget ligger i linje med det miljöredovisningsarbete som pågårinom verket i samarbete mi;d bl.a. SNV. Transportforskningsberedningen delarkommitténs uppfattning om all miljöproblemen kommer altframbringa restriktioner. Beredningen konstaterar all kommittén avstår från attanalysera de regionala konsekvensema härav. Man pekar vidare på behovet avanalys av lokaliseringsmönster vid kraftigt höjda transportkostnader.Beredningen menar all del inte är självklart att beaktandet av miljöaspekterfår ett regionalpolitiskt gynnsamt ulfall och efterlyser etl klargörande. ÄÄ Ksaknar en mer ingående behandling av den spårbundna trafiken och en redovisningav kollektivtrafikens möjligheter i glesbygden. Investeringari vägnät, järnvägsnät och flygplatser bör ses i ett sammanhang. En systemsynbör ersätta nuvarande objektsinriktade planering och omfatta allatrafiksektorer. Fleraremissinstanser instämmer i kommitténs ställningslagande. Några pekar dock påproblemen med utvecklandet av en systemsyn och menar atl mycket arbete återståri frågan samt atl systemsyn och objeklsplanering måste följas ål. Någon instansanser all alla kommunikationsslag, även sjöfart och tele, skall ingå isystemsynen. Flera län trycker på atl kontinuiteten i nuvarande system skallbehållas och att utförandel av nya projekt skall ske inom ramen för delta. LFVframhåller alt målet för en samhällelig styming skildras som sam verkan mellan trafik och regionalpolitik. att ifrågasätta detta vill 388 verketbetona att svårighetema all uppnå detta mål inte får underskattas. Prop.1989/90:76 De betydande skiljaktighetema mellan trafikgrenama skaparväsentliga Bilaga 2 problem. KKdelar kommitténs uppfattning i frågan. Däremot kan inte instämma iuppfattningen atl en systemsyn kan ersätta den objektsinriktade planeringen.De båda melodema kompletterar varandra enligt . TPR instämmer ihuvudsak i kommitténs förslag. Man framhåller apropå kommitténs påpekande omstarkare koppling mellan riksvägs- och länsvägsinvesleringar all riksvägamahuvudsakligen är delar i ell interre-gionalt trafiksystem med därtill hörandebeslutsnivå. Bergslagsdelegalionen framhåller all den delar kommitténsuppfattning beträflFande jämvägar som en samordnad lösning med likvärdigstandard mellan med koppling via motVärmland/. Bergslagsdelegalionen föreslår vidare en vidareutveckling avstrategiska vägar och jämvägslinjer i Bergslagen som är viktiga ur systemsynpunkt. srförordar kommitténs förslag men vill ifrågasätta den nuvarande lägrevärderingen av i förhållande lill s. k. nyttotrafik i de samhällsekonomiskakalkylema. Statskontoretanser all den samordnade investeringsplaneringen är det instmment som skallanvändas för atl prioritera bland de väg-, jämvägs-och flyginvesteringar somkommittén föreslår. anser att även telenätet bör ingå i det sammanhangför transporter som kommittén efterlyser. saknar också en redovisningav ulvecklingsmöjlighe-tema för den interregionala busstrafiken. Kramforskommun saknar sjöfarten i utredningens helhetssyn.Transportforskningsberedningen anser att kommitténs förslag tiU samordning av investeringsplaneringenär otillräckligt och anser alt till den förordade decentraliseringen behövs enfardmedelsövergripande planering med möjlighet till beslut på central nivå.Länsstyrelsen i instämmer i förslaget men anser all denlångsikliga samordnande investeringsplaneringen bör decentraliseras lilllänsnivå. i tillstyrker förslaget men påpekaratt med nuvarande organisation har svårt att hävda sig i densamordnade investeringsplaneringen. i anser altmed hänsyn till behov dels inom länet och dels för riket (och SJ) börlänets tilldelning av trafikanslagen uppgå till (motsvarandebefolkningsandelen). Länsstyrelserna i , och ,och saml , , och Falukommuner instämmer i förslaget. i anser att allplanering av riksvägar och länstrafikanläggningar ska ske inom ramen för del länsvägsplaneringssyslemsom nu finns. Målstymingeninom teleområdet bör ske med sammanvägda kvalitetsindex för varje teleområde. Fleraremissinstanser pekar på atl post- och teleutredningens ställningsla- Bilaga2 ganden kan komma att påverka denna fråga. Transportforskningsberedningenanser att post- och teleutredningens uppdrag att klargöra bl. a. televerketsserviceroll bör ställas mot de samhällsekonomiska kostnadema för en utjämningav servicenivån. framhåller att man ständigt bevakar att rättkvalitet och service erbjuds kundema. Vidare planerar alt prövainförandet av etl samman-vägt kvalitetsindex. Den anpassning av gränsema förteleområden som kommittén anser bör ske för alt justera laxoma avfärdas avteleverket. Motivet är all det ar produktionskostnader för en tjänst och därmednätets stmktur som avgör priset inte de administrativa gränsema. Bergslagsdelegationenoch TCO delar kommitténs uppfattning och instämmer i förslaget lilllaxeanpassning för hela landet. Delegationen föreslår också ett antalutvecklingsprojekt för Bergslagen inom lele/dataområdet. tillstyrker förslaget med enhetstaxa för offentligaorgan. Statskontoret påpekar att post och teleutredningens ställningstagandekan påverka denna fråga. i eferlyser ett störrelokall och regionalt inflytande på investeringar. Förföretag skall finnas möjlighet till lokaliseringsstöd för uppgradering av överföringskapaciteti datanätet. Örnsköldsvikskommun instämmer i förslaget. Post- och teleutredningen hänvisar till sittkommande betänkande. Utredningen framhåller att det bör öppnas en möjlighet attinrälcna telenätsanslulning i underlaget för regionalpolitiskt stöd. Försöksverksamhetensom pågår i Malmfälten med stöd lill datakommunikation förlängs och utökastill hela Inlandet. Länsstyrelseni och kommun instämmer i förslaget. Enmetod bör utarbetas för atl ytterligare kunna differentiera avkastnings kraven mellan teleområdena. Landstingeni och samt utvecklingsfonden i aga I Kronobergslän instämmer i förslaget. hävdar atl kvalitetskraven är lika föralla teleområden medan avkastningskravet differentieras med områdenas fömtsättningar.Utredningens förslag atl slå ihop resultaten från flera teleområden blirdärmed, enligt verket, ej meningsfullt. Ettsärskilt program för förbättringar av landets gmsvägar bör upprättas. Bl.a. W, länsstyrelserna i , , och Västerbottenslän, , , , , , , ,och kommuner samt Inlandskommunerna instämmer i förslaget.Länsstyrelsen i instämmer i gmndtanken men vill se medlenfördelade via länslrafikanslaget. Detbör utredas om den driftsinriktade delen av stödet till flygplatser kaninordnas i ett reformerat transportstöd. Länsstyrelseni tillstyrker förslaget om utredning av etl reformerattransportstöd. Lf Khar ingen erinran mot förslaget och ser helst att ävenfrågan om möjlighetema till en överföring av stödet som utgår till flygtrafikpå prövas. framhåller atl i del fall en särskildutredare tillsätts rörande transportstödet, bör flygplalsutred-ningens arbete idessa frågor beaktas. Stiftelsen Industricentra understryker behovet av stöd lillkommunikationer avseende person- och fraklstöd. Enstörre integration mellan statliga och kommunala flygplatser föreslås. Trollhättansoch kommuner instämmer i förslaget liksom lands tinget och utvecklingsfonden i . kon staterar att frågan om integration och enhetlig behandling är en central del av dess utredningsuppdrag. Utredningen framhåller med skärpa att dess förslag måste avvaktas innan några åtgärder vidtas på detta område. i Kronobergslän ainser att bör ingå i en Prop. 1989/90:76 organisationmed samma villkor som LFVs egna flygplatser. Den regionala Bilaga 2förankringen och medföljande ägai-majoritet skall dock behållas. Växjökommun påpekar atl flygplatser i primämätel måste få en mer enhetlig behandlingän . Ansvaretför upphandling av "olönsam" jämvägstrafik föreslås bli decentraliseradfrån transportrådet till länsstyrelsema. önskar bevara nuvarande ordning med hänvisning till länsövergripandeupphandling och länsslyrelsemas bristande kompetens. Bland övriga remissinstanserär inställningen mera positiv. Någon instans förordar Irafikhuvudmannen. Landstingsförbundetoch i tillstyrker förslaget liksomstatskontoret som menar all det stämmer med synsättet som präglar den samordnadelänsförvaltningen. Länsstyrelsernai och instämmer i förslaget men önskar att TPRär representerat vid förhandlingama. vill påpeka de svårigheter atlha länsövergripande hänsyn som kan följa av ett decentraliserat syslem. SJ kaninte se något hållbart motiv för atl länsstyrelsema skall köpa den olönsammatågtrafiken, ulan anser att del för att få önskvärd samordning behövs en riksövergripandeinstans. TPR redovisar den flerpartsförhandling som rådet använder i sinupphandling som ett svar på kommitténs förslaig. Den ger såväl långsiklighetsom en decentraliserad beslutsordning. Rådet ser svårigheter för länsstyrelsemaalt bygga upp den specifika kompetensen för denna typ av förhandlingar. Länsstyrelsernai och län avvisar förslaget. i länavstyrker och föi-eslår istället trafikhuvudmannen. Delarav den kvarvarande centralhanteringen vid postgirot lokaliseras till en ortutanför (men inom 2 timmars bilavstånd från ). Postverketframhåller att eftersom tidsmarginalema är små och konkurren sen hård om de intressantaste delama av postgirots verksamhet måste förändringar vidtas med stor varsamhet. i framför som möjlig lokaliseringsort. kom mun anser att stora delar av postgirot kan lokaliseras dit. 2.6.3.2Geografiskt anknutna projekt . 1sydöstra föreslås att 300 milj. kr. satsas på väguppmstning, främst av . Landstingeni och län, utvecklingsfonden i samt ,, , , , och kommunerinstämmer i förslaget. i instämmer i förslaget menpåpekar att de föreslagna medlen är välmotiverade men enbart av marginellbetydelse. instämmer i förslaget och menar att avsnitten iKristianstads län bör ha prioritet. IBergslagen föreslås att 500 milj. kr. satsas på vägförbättringar, i första handav den s. k, "Bergslagsdiagonalen". Bergslagsdelegationenoch länsstyrelserna i , och ,kommun saml i delar kommitténsuppfattning. i län instämmer i kommitténs förslag mensaknar en motsvarande ansats för jämvägstrafi-ken. Länstyrelseni , , , , , ,, och kommuner samt kommunerna i tillslyrkerförslaget. Delvis olika uppfattningar finns dock om vägens sträckning.Länsstyrelsen i och kommun ställer sig tveksamma tillförslaget. avvisar Bergslagsdiagonalen till förmån för"Räta linjen". Tillpunktvisa insatser utmed , norr om "Bergslagsdiagonalen", föreslås200 milj. kr. Kommunernai , och instämmer i förslaget.Timrå kommun ifrågasätter förslaget. IInlandet föreslås att 600 milj. kr. satsas på uppmstning av riksvägarna 88 . och 45 samt att de fårbilda en genomgående . Bergslagsdelegationen,länsstyrelserna i , och Norr- nga z bottens län,, , . och kommuner,Inlandskommunerna, och i Västernorriands läninstämmer i förslaget. kommun instämmer och fömtsätter att väg 81 ingåri uppmstningen. är positiv lill förslaget fömtsatt dragning i 234:ssträckning. i ställer sig mycket tveksam tillförslaget. Luftfartsverketföreslås se över möjlighetema all förbättra trafikförsörjningen med flyg tilloch från Tomedalen. LfK framhåller all med den ansvarsfördelning som gäller mellan stat och lokalaeller regionala flygplatshållare är del inte en uppgift för verket allinitiera, anlägga eller driva en flygplats i . Denna väntas inte inomöverskådlig framtid få någon t)etydelse för den interregionala flygtrafiken. Flygtrafikeninom föreslås utvecklad och anknuten även till knutpunkter i denordiska grannländema. Härav förstärks också ett antal norrländska knutpunkter,varav /föreslås utvecklat lill ett andra nav i del svenskaflygsystemet. Remissopinionenär i denna fråga mycket splittrad. och de två storaflygbolagen menar att marknaden avgör och alt denna ännu talar för enkoncentration av trafiken lill . Av de länsstyrelser som yttrat sig ärdet bara i som är positiv. Fleranorrlandskommuner tillslyrker idén med ett nav under villkoret all Arlandabyggs ul och atl lokaliseringen av norrlandsnavel blir någon annanslans än iSundsvall. Morakommun och i tillstyrker förslaget.Länsstyrelsen i , och kommunertillstyrker förslaget, men påpekar att kapaciteten på inte får försämras.Boverket menar att det är väsentligt atl skapa ell andra nav vid sidan avArlanda. LFV har översiktligtstuderat frågan bl. a. mot bakgmnd av bättre kapa- citelsutnyttjande på landsortsflygplatserna. De aktuella passagerarmäng- derna är så små att möjligheterna atl etablera förbindelser med eri tillfred- ställande turtäthet måste bedömas som myckel begränsade. alt ell väl fungerandeArlanda är av fundamental betydelse och betecknar Prop. 1989/90:76 anläggandetav en tredje bana där som den från regionalpolitisk synpunkt Bilaga 2 mestangelägna investeringsålgärden i det svenska flygplatssystemet.Flygplatsutredningen påminner om marknadens påverkan på flygbolagen att startanya linjer lill stor del styr uppkomsten av nya nav. SAS och Linjeflyg menarall inrikesflyget drivs effektivast med ell Arlanda-nav. SIND anser attutredningen särskilt borde ha uppmärksammat flygförbindelserna mellan olikanorrländska orter. i och län anser atl fler linjerbör etableras "förbi". Dock avstyrker man förslaget om ettandra nav och förordar direktlinjer. i läntillstyrker ett nav men lokaliserat till . ochlänsstyrelsen i instämmer i behovet av ell nav men avvaktarlokaliseringen. i avvisar bestämt eventuellaplaner på sekundära nav i . Länsstyrelsernai och , i liksomGöteborgs, . , , och Bodens kommuner och CERUMavvisar förslaget. Flygledningenföreslås bli lokaliserad lill /Hämösand och SydöstraSverige. LFVavstyrker förslaget och menar att etl utbyggt är del minsl kostsammaalternativet. Ett antal länsstyrelser tillslyrker annan lokalisering änArlanda, nämligen del egna länet. ,och kommuner samt landstingen och läns styrelsema i och instämmer i förslaget. Flyg- plalsulredningen understryker att en lokalisering av flygtrafikledningen till förefaller orealistisk. LFV har i en perspektivplan "Flygtra fiktjänstesystemet " utvecklat en strategi för utvecklingen av kon- trollcenlraler. Enligt denna skall kontrollcentralen vid ersättas , därefter vid /Hämösand och sedan vid Stumjj år 20012005. Då skall målet med två kontrollcentraler för hela landet ha nåtts. Utredningens förslag motsvaras av det dyraste tvåcentraalternativet med en merkostnad om 40milj. kr/år. Denna kostnad betraktar LFV som oacceptabel. Verket pekar också på all en förändrad lokalisering av kont- rollcenlralen för kommer att ge kraftiga effekter på svensk luftfart redan innan den träder i krafl. En omlokalisering från till /bedöms ge extra avgångar bland flygledningspersonal om vilket kommer all ge kraftiga inskränkningar i den civila luftfarten. , , och kommuner tillstyr ker förslaget med preciseringar av lokaliseringen till orter i . och kommuner tillstyr ker förslaget men med lokalisering till . SJsplanerade snabbtåg med trafik till bör prioriteras. Berörda verk pekar på atl projektet bedöms inom etableradeplaneringssystem. Länsstyrelseni , kommunerna i , ,landstingen i och instämmer i förslaget.Gävle, och kommuner tillstyrker förslaget liksom ochÖrnsköldsviks kommuner samt i fömtsatt alt enutbyggnad sker av . SJ och framhåller att snabbareförbindelser mellan /Hämösand prövas i verkins planeringinför 90-talet. i framhåller att tidplanen förde planerade snabbtågen inte får mckas på gmnd av ytterligare aktualiseradeprojekt. Länsstyrelseni har inget att erinra mot förslaget men finner det angelägelalt SJ inför snabbtåg i förbindelsen . iJämtlands län prioriterar istället en snabbare förbindelse Stockholm-Östersund.Bergs kornmun och avvisar förslaget. Föruppmstning av jämväg föreslås 400 milj. kr. till den s. "Kustbanan" i Sydöstra . anser atl banan kan uppmslas enbart av regionalpolitiska skäl. Övriga somyttrat sig är positiva men har i flera fall en annan kostnadskalkyl. Landstingetoch i , och kommunerinstämmer i förslaget. redovisar två uppmst-ningsaltemativ på banan:1 000 milj. kr. resp. 480 milj. kr. Under myckel gynnsamma antaganden omresandetillväxten kan investeringen komma att visa nollresultat.