prop · GD0350 · 1989-12-31 00:00:00 — Avdragsrätlen för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresor bör i enlighet med det anförda begränsas tillatt gälla endast vid förrättningar som medfört övemattning, således ej vid endagsförrättningar. Förslaget föranlederändringar i 32 § 3 mom., 33 § 1 mom., punkt 4 av anvisningama till 32 § ochpunkt 3 av anvisningarna till 33 § KL. Vad jag nu sagt föranlederäven ändringar i bestämmelsema i taxeringslagen (1956:623), TL, (37 § 1 och 2mom.) om vad som skall las upp i kontrolluppgift. Traktamentsersättning isamband med tjänsteresa som inte varit förenad med övernattning skall ansesutgöra lön, arvode eller motsvarande. Förslagetinnebär att skalleintäkterna ökar med ca . 3.6 Avdrag för kostnad för egen bil i tjänsten Mitt förslag: Förden som använder egen bil i tjänsten medges avdrag enligt en schablonregelbaserad på den extrakostnad som kömingen i tjänsten genomsnittligt kan antas geupphov till. Detta belopp kan skäligen beräknas lill . Sammabelopp gäller oavsett hur lång sträcka som körts i tjänsten. RINK:s förslag:Överensstämmer med mitt utom såvitt avser avdragsbeloppet, vilket RINKföreslår skall uppgå till per mil. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har inte något att erinra mot själva konstmktionen avregeln. Några, bl. FAR, Förbundet ,och Svenska revisorsamfundet anser emellertid att denskattskyldige alternativt skall få lägga sina verkliga kostnader till gmnd föravdraget. Många remissinstanser anser att beloppet är för lågt och att det börräknas upp med inflationen. Det framhålls också att ett lågt belopp leder tillatt antalet bilförmåner ökar och att anställda kan komma att vägra att användasin egen bil i tjänsten. Skälen för mitt förslag:Som jag anförde i avsnitt 3.5 bör vissa statliga och kommunalakostnadsersättningar göras skattepliktiga. Det förslaget innefattar ävenutgivna ersättningar för bilkostnader. Således bör bilkosl-nadsersältning varaskattepliktig och avdrag medges med omkostnadema på samma sätt som förnärvarande gäller vid enskild tjänst. Vad gäller enskild tjänst medges enligtpunkt 4 av anvisningama till 32 § KL i regel avdrag med belopp som inteöverstiger den ersättning som staten utger i motsvarande fall. Denstatliga bilersättningen uppgår till . per mil för körsträckori tjänsten upp t.o.m. . För körsträckor mellan 700 och 1 500 miluppgår beloppet till . per mil och för längre sträckor till 14:40 kr.per mil. I ersättningsbeloppet ingår även fasta kostnader som värdeminskning. RINK har gjort bedömningenatt den nämnda avdragsregeln innebär en överkompensation, främst för dem somkör korta sträckor i tjänsten. Därför anses utgångspunkten förkostnadsberäkningen i stället böra vara alt den skattskyldige innehaft bil,oavsett om han kört i tjänsten eller inte. Utredningen föreslår dock att dendel av de fasta kostnaderna som belöper på bilens användning i tjänsten beaktasvid beräkningen av avdraget. Den nämnda beräkningenutgår från att bilen körs ca I privat, inklusive resor till och frånarbetet, att den genomsnittliga körsträckan i tjänsten är ochatt det är fråga om en bil i 100000-kronorsklassen. Den totala kostnaden mils körning kan uppskattas till ca . För 2 uppgårkostnaden till ca . Med den allmännautgångspunkten att bilen körs genomsnittligt ca 1 privat, skulle en pådetta sätt schablonmässigt beräknad merkostnad för körning i tjänsten kunnabestämmas till ca . Ett schablonbelopp bör emellertid ävenbeakta variationer i storleksklasser samt vidare täcka in också begagnadebilar. Mot denna bakgmnd anser RINK att schablonbeloppet lämpligen kanbestämmas till avmndat . per mil oavsett hur lång sträcka som körts itjänsten. Jag finner bl. a.förenklingsskäl tala för att avdrag för kostnader för egen bil i tjänsten schabloniseraspå nämnda sätt. Den av utredningen beräknade bdoppsstorleken förefalleremellertid för låg, särskilt med hänsyn till de höjningar av bensinpriset somföljer av de förslag jag lägger fram i ett senare avsnitt. Jag anser därför attbeloppet bör bestämmas till . Mittförslag i denna del föranleder ett nytt sista stycke i punkt 3 av anvisningarnatill 33 § KL. Denya reglerna kan beräknas öka skalleintäkterna med . 3.7 Fastighetsskatt för hyreshus Mitt förslag:Underlaget vid beräkning av statlig fastighetskatt skall fr. o. m. vara65 % av taxeringsvärdet för hyreshusenheter. Skälen för mitt förslag: 1samband med den allmänna fastighetstaxeringen av hyreshus som genomfördes år1988 nedjusterades underiaget för beräkningen av fastighetsskatt för hyreshusenheter(prop. 1986/87:150, bilaga 7, SkU 50, rskr. 348, SFS 1987:565). Åtgärdenbaserades på den prisstatistik som framtagits inför fastighetstaxeringen,vilken visade all taxeringsvärdena för hyreshus beräknades komma att öka med ca80% i genomsnitt. För all undvika ell totalt sett ökat uttag av faslighetsskatt beslötriksdagen att underlaget för hyreshusens del skulle minskas från 100 till 55 %av taxeringsvärdet. Motbakgmnd av den höjning av det löpande skatteutlaget som jag föreslagit föregnahem bör enligt min mening det löpande skatteuttagel höjas i motsvarande månockså för hyreshusens del, dvs. I detta sammanhang bör vidarebeaktas att den genomsnittliga höjningen av taxeringsvärdena efter 1988 årsfastighetstaxering av hyreshus blev betydligt lägre än vad som förväntades,nämligen i stället för . Jag föreslår därför atl underlaget förhyreshusenhels fastighetsskatt höjs från av taxeringsvärdet. Denföreslagna justeringen av skatteunderlaget bör, liksom vid justering,inte omfatta hyreshus på lantbruksenheter. Förvissa hyreshusenheter gäller enligt beslut av (1988/89:FiU30, rskr. 327, SFS 1989:476) att fastighetsskatten vid taxering tas utpå hela taxeringsvärdet. Dessa regler berörs inte av del framlagda förslaget. Förslagetföranleder ändring i 3§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Statensintäkter av fastighetskatten till följd av detta förslag kan beräknas öka medca . 3.8 Ändringar i kapitalbeskattningen 3.8.1 Aktievinster m.m. Mitt förslag: Denskattepliktiga andelen av reavinst på aktier m. m. som innehafts ellerlängre (äldre aktier) höjs från . Avdragsrätten för reaförluster påsåväl äldre som yngre aktier m. m. höjs också från 40 rill . Skälen för mitt förslag:Enligt nuvarande regler är hela vinsten skattepliktig om en aktie avyttrasinom än från förvärvet. Detsamma gäller vid avyttring avandra värdepapper, andelar eller rättigheter som beskattas enligt reglerna i35 § 3 mom. KL. Om innehavstiden är längre reduceras den skattepliktiga andelentill av vinsten. Reaförluster är efter en lagändring avdragsgillalill oavsett innehavstiden (punkt 3 av anvisningarna till 36 § KL). RINKhar föreslagit att nominellt beräknade kapitalinkomster skallbeskallas med en enhetlig statlig skallesats på . En bred remissopinion harställt sig bakom detta förslag och det bör enligt min mening genomföras. RINK har vidare föreslagitatt halva den reavinst som uppkommer vid överlåtelse av aktier i fåmansföretagi normalfallet skall beskattas som inkomst av tjänst. Detta skulle ofta leda tillett faktiskt skalleuttag på av vinsten vid avyttring av företaget. Meddagens marginalskattesatser blir skatteuttaget för skattskyldiga i de vanligastemarginalskatteskikten av vinsten på äldre ak- I det högsta skiktetär motsvarande skatteuttag något . 1989/90:50 sänkningav skattesatserna på förvärvsinkomster som jag förordat i det föregående medföratt skatleultaget på reavinster minskar i samtliga marginalskatteskikt. Enutebliven höjning av den skattepliktiga andelen av vinsten på aktieförsäljningarskulle innebära att skatteuttaget för skattskyldiga i det högsta marginalskalleskiktetminskar till av vinsten. För skattskyldiga med en marginalskatt på 40%skulle motsvarande uttag sjunka till för atl 1991 stiga till . Detskulle medföra en omotiverad och bl. a. från fördelningspolitiska synpunkterolämplig "svacka" i skatteuttaget på aktievinster . Det ärangeläget all skatteuttaget på reavinster vid aktieförsäljningar inteavviker alltför mycket från ullaget året därefter. Jag bedömer därför en begränsadhöjning av skatteuttaget som ett lämpligt steg på väg mot den reforraeradekapitalbeskattningen . Denskärpta beskattningen av aktievinster bör, enligt min mening, åstadkommas genomatt den skattepliktiga andelen av reavinsten efter den tvååriga initialperiodenhöjs från 40 lill . Del innebär att uttaget i det högstamarginalskatteskiktet hålls oförändrat mnt även . En sådanhöjning kan, sedd i det större sammanhanget, inte antas leda till negativaåterverkningar på aktiesparandet och företagens kapitalförsörjning. Somen följd av detta förslag bör avdragsrätten för reaförluster på aktier m.m.höjas från nuvarande . Avdragsrätten bör, som , vara densammaoavsett innehavstid. Denya reglerna bör tillämpas ii de fall skattskyldighet inträder 1989. För avyttringar men med betalning efter årsskiftetkommer alltså de nya bestämmelserna att gälla. Mittförslag föranleder ändringar i 35 § 3 mom. och punkt 3 av anvisningarna till36 § KL. Förslagetsbidrag till finansieringen av den sänkta skatten på förvärvsarbete utgör ca800 milj. kr. Mittförslag föranleder också en ändring av 25 d § TL. behöver denskattskyldige inte lämna uppgift om försäljningar av äldre aktier om detsammanlagda försäljningsbeloppet under beskattningsåret uppgått till högst6600kr., eftersom skattefrihet gäller upp till detta belopp. Dennabeloppsgräns bör ändras till . när den skattepliktiga andelen av aklievinsterhöjs till . (Är försäljningsintäkten . får anskaffningskostnadenschablonmässigt bestämmas till , reavinsten blir då 4000kr. ochskattepliktig del därav är 2000kr., vilket motsvarar schablonavdraget.) Denändringen kommer i bara begränsad utsträckning att påverka antalet förenkladedeklarationer. Mittförslag: Det allmänna avdraget för pensionsförsäkringspremie minskas med 25 %.Avdragsbegränsningen omfattar de avgifter som eriäggs under beskattningsåret1990 och avser taxering. Skälenför mitt förslag: 1 samband med den nu aktuella skattesänkningen men också isamband med den större reformen uppkommer en särskild fråga angående avdragsrätlenför pensionsförsäkringspremie. gäller alt avdrag medges i förvärvskällanför pensionsförsäkringar som är tagna i samband med tjänst. För andrapensionsförsäkringar gäller att avdrag medges som allmänt avdrag enligt 46 §KL. Denna bestämmelse inkluderar de försäkringar som egenföretagare tecknar.För dessa gäller nämligen att de inte kan tjänstepensionera sig som anställda.De får i stället använda överskottet i förvärvskällan lill uttag av medel ochsedan köpa privata försäkringar och får därmed avdrag enligt 46 § KL. Ettavdrag för pensionsförsäkringspremie får göras som ett allmänt avdrag och harfull efTckt mot den marginalskattesals som gäller för beskattningsåret.Utfallande belopp beskattas däremot med den skattesats som gäller vid utbetalningstillfället.Det innebär alltså att etl avdrag blir särskilt lönsamt om det sker inför enkraftig skattesänkning. Enligt min mening böravdragsreglerna ändras så att denna avdragseffekt uteblir eller kraftigtreduceras. Del bör gå lill på del sättet atl del avdragsgilla belopp som dagensregler tillåter får utföras som avdrag lill . Denna procentsats ärvägd som den genomsnittliga vinst man kan göra på det sätt jag angivit.Den som har en marginalskatt på och gör ett avdrag mot dennaskattesats och får ut pensionsbeloppen till en skattesats på gör då enskattevinst som kan neutraliseras genom att avdraget nedsätts med kvoten(30/40=) 0,75. Ett fullföljande av den beräkningen skulle i och för sig föramed sig atl avdragsbegränsningen skulle avgöras från fall till fall medutgångspunkt i varje skatlskyldigs skatteförhållanden. En sådan ordning skulledock bli alltför otymplig. Jag föreslår därför atl avdraget schablonmässigtbegränsas på det sätt jag angivit. Det finns skäl att poängtera attförslaget inte innebär att grunderna för beräkning av avdraget ändras. Utgångspunktenför beräkningen är alltså fortfarande den avgift som betalats underbeskattningsåret. Förslaget innebär sålunda att en viss del av det belopp sombetalats och som enligt nuvarande regler hade varit avdragsgillt i desshelhet, inte får dras av vid taxering. Den som betalar en premie påexempelvis IO . får alltså dra av , den som betalar 7 500 kr.får dra av . Begränsningeni avdragsrätten bör avse för individuella pensionsförsäkringar medanavdragsrätten för tjänstepensionsförsäkringar kvarstår oförändrad.Begränsningen gäller vid taxering. Slutligenbör två särskilda situationer kommenteras, nämligen hur förslaget berörpensionsförsäkringsavdrag vid efterbeskaltning av reavinst 6 1989/90. somvarit föremål för uppskov och hur förslaget berör ett avdrag som är Prop.1989/90:50 förskjutet till ett påföljande år. Förslagetbegränsas till de avgifter som erläggs under och avser1991 års taxering. Det innebär att skattskyldig som efterbe-skattas enligt 9 §lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst och somenligt punkt 6 av anvisningama till 41 § KL vid efterbeskattningen får göraavdrag för avgift till pensionsförsäkring enligt bestämmelsema i 46 § 2 mom.samma lag inte kommer att beröras av förslaget i annan mån än i de fall då en efterbeskaltningavser taxering. Ifjärde stycket av punkt 6 av anvisningarna till 46 § KL stadgas en rätt attflytta över ett outnyttjat avdrag till påföljande beskattningsår. Den del avett avdrag års taxering som utnyttjas vid taxering omfattasinte av begränsningen eftersom det avdraget avser en avgift som inte är erlagdunder beskattningsåret. På motsvarande sätt gäller att de avdrag som inte tillfullo kan utnyttjas vid taxering och som då kan flyttas över tillkommande taxeringsår inte omfattas av begränsningen, som ju omfattar endast1991 års taxering. Mittförslag föranleder en ändring av 46 § 2 mom. KL. Jagräknar med att den begränsade avdragsrätten kommer att öka skatte-inläktema medca 700 milj. kr. KISföreslår när det gäller mervärdeskatten en breddning av skallebasen, innebärandeatt i huvudsak all konsumtion av varor och tjänster skall beskattas. Förslageninnebär vidare att en enhetlig mervärdeskattesats skall användas, och attnuvarande s. k. reduceringsregler på vissa områden slopas. Kommittén lämnaräven förslag om punktskatterna, energibeskattningen samtvägtrafikbeskattningen. Avsiktenär att betänkandets förslag skall ligga till gmnd för förslag lill lagstiftningsom föreläggs , och att beslut kan fattas om nya regler fr.o. Vissa av förslagen till basbreddningar m. m. äremellertid sådana att de kan sättas i krafl vid en tidigare lidpunkt ochfinansiera de ändrade inkomstskatleskalorna för . Regeringen bör därförnu lägga fram förslag om mervärdeskatt på energiområdet samt förslag ommervärdeskatten såvitt avser vatten, avloppsrening och sophämtning samtserverings- och hotelltjänster. Regeringen bör även föreslå en ändring avförsäljningsskatten på motorfordon, m. m. 4.2 Energibeskattningen och vägtrafikbeskattningen Flera utredningar hararbetat med energibeskattningen eller med frågor som nära anknytertill detta område. KIS har i sitt betänkande om 82 reformeradmervärdeskatt m.m. behandlat bl.a. den framtida energibe- Prop. 1989/90:50 skattningen.Miljöavgiftsutredningen (ME 1988:03) har arbetat med att analysera fömtsättningamaför miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel inom miljöskyddsområdet.Miljöavgiftsutredningen har lämnat två delbetänkanden, (SOU 1989:21)Miljöavgifter på svavel och klor och (SOU 1989:83) Ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken Energi och trafik. Det förstnämnda delbetänkandet har remissbehandlatsoch det andra ddbelänkandel är föremål för remissbehandling.Miljöavgiftsutredningen kommer att lämna ett slutbetänkande sommaren 1990.Utredningen om den dintensiva industrins framtid (ME 1988:05) har i ddbelänkandel(SOU 1989:82) Nedsättning av energiskatter utrett nedsättningsreglernasutformning och betydelse för industrin. Vidare har statens energiverk påregeringens uppdrag utrett fjärrvärmeseklorns framtid i ett nyttenergiskattesystem och redovisat resultatet i rapporten . Ensamordning av de förslag som läggs fram i dessa belänkanden och nämnda rapportkommer att ske. Avsikten är atl ett gemensamt förslag om en övergripande reformpå energiskatteområdet inkl. vissa miljördaterade pålagor skall läggas fram förriksdagen . De åtgärder som jag i del följande föreslår utgör därförendast en delreform i avvaktan på det samordnade förslaget. Samrådi dessa frågor har skett med chefen för miljö- och . 4.2.2Huvuddragen i nuvarande energibeskattning Densom yrkesmässigt tillhandahåller vissa i 8§ lagen (1968:430) om mervärdeskatt(ML) angivna varor, däribland energi, skall inte redovisa någon utgåendemervärdeskatt. Enligt 2 § första stycket 2 ML är han emellertid skattskyldigoch får därmed enligt 17 § ML dra av ingående mervärdeskall som hänför sig tillförvärv eller införsel för verksamheten, trots att utgående skatt inte skallredovisas. Detta innebär att undanlaget från skatteplikt för energi är ell s.k.kvalificerat undantag och.att s.k. teknisk skattskyldighet föreligger påenergiområdet. Enligt8 § 4 ML gäller undantaget råolja, elkraft, värme samt gas eller annat bränsleför uppvärmning eller energialstring, dock inte T-sprit eller annan fotogen änflygfotogen och fotogen för drift av snabbgående dieselmotorer (s.k. lättdiesd).Med "annat bränsle" avses t. ex. träkol, stenkol, torv, halm och vedsamt produkter av dessa, t.ex. träflis, sågspån, halm-och torvbrikelter, pelletsm. Enenergivara får säljas utan mervärdeskatt endast om det är uppenbart att varan skall användas av den slutlige konsumenten för energiändamål. Vid omsättning som avser annat ändamål än uppvärmning och energialst ring föreligger däremot skatteplikt. Försäljning som sker direkt till etl energiföretag samt vissa tjänster avseende bränsle för ett energiföretags räkning är normalt alltid fria från mervärdeskatt. Vissa bränslen kan användas för andra ändamål än uppvärmning och energialstring. Ved och flis kan t.ex. användas för framställning av pappersmassa, board eller 83 spånplattor och torv kananvändas t. ex. som jordförbättringsmedel. 1989/90: 50 randevid bedömningen av skatteplikten är vilken verksartihel köparen bedriver. Ärköparen tillverkare av t. ex. pappersmassa eller spånplattor, anses veden ellerflisen vara skattepliktig. Uttagav bränsle från egen fasligjiel för uppvärmning eller energialslring är inteskattepliktigt och räknas inte heller som yrkesmässigt enligt ML. Försäljningav avsågade grenar m.m., t.ex. efter en avverkning, får ske utan mervärdeskattom köparen skall använda grenarna som bränsle. Enligtfjärde stycket av anvisningarna till 8 § ML gäller att en vara som med hänsyn tillförsäljningsform, kvantitet eller förpackning har karaktär av butiksvara ärskattepliktig. I praxis har bestämmelsen tillämpats på så sätt att gasolförpackningarom högst är att anse som butiksvara liksom karburatorsprit istandardförpackningar om eller mindre. För övriga bränslen finns ingauttalade principer om förpackningars inverkan på skatteplikten. Förpackad ved,kol, briketter m.m. som säljs i vamhus, butiker och bensinstationer anses dockvara skattepliktiga varor. Av10 § första stycket 1 ML följer att tjänster som anges där är skattepliktigaendast om de avser en vara som är skattepliktig. Avser tjänsten en kvalificeratundantagen vara som t. ex. energi, föreligger dock s. k. teknisk skattskyldighet,dvs. rätt alt dra av ingående mervärdeskatt, trots att utgående mervärdeskattinte skall redovisas (2 § första stycket 2 ML). Påelkraft tas allmän energiskatt ut enligt lagen (1957:262) om allmänenergiskall. På elkraft som produceras i vissa vattenkraftverk tas även en s.k.vattenkraftskalt ut enligt lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft.Dessutom skall en s. k. kärnkraftskall erläggas för elkraft som framställs ikärnkraftverk enligt lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraftfrån kärnkraftverk. Enligtlagen om allmän energiskatt tas sådan skatt ut även för vissa bränslen,nämligen kolbränslen, s. k. lättdiesd, oljor, naturgas och gasol. För motorbrännolja,eldningsolja och kolbränslen tas dessutom ut en särskild skatt enligt lagen(1973:1216) om särskild skatt för oljeprodukter och kol. Enligtlagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt får nedsättning av sådanskatt bl. a. medges när elkraft eller bränsle används för växthusuppvärmningvid yrkesmässig växthusodling eller vid industriell tillverkning. Bensinskatttas ut för bensin och andra motorbränslen enligt lagen (1961:372) ombensinskall. Dessutom tas en särskild skatt ut för bensin enligt lagen omsärskild skatt för oljeprodukter och kol. Mitt förslag: Helaenergiområdet, med undantag för flygfologen och flygbensin, beläggs medmervärdeskatt. För värme producerad i fjärrvärmeverk skall någon mervärdeskattdock inte tas ul . KIS:sförslag: Kommittén har föreslagit alt all energi beläggs med mervärdeskatt. Remissinstanserna:Flertalet av de remissinstanser som uttalat sig är positiva till mervärdeskattpå energi. Någraremissinstanser uttrycker osäkerhet för Qärrvärmeseklorns konkurrenskraft iett system med mervärdeskatt på energi. Ett fåtal remissinstanser avstyrkerförslaget om mervärdeskatt på energi med motivering att skatten till stor delinnebär en övervältring från industrin till hushållen. Skälen för mitt förslag:Utgångspunkten för en breddning av basen för mervärdeskatt är attenergikonsumtion skall jämställas med annan privat konsumtion. Delta är mestfördelaktigt från samhällsekonomisk effektivi-telssynpunkl, eftersom en sådangenerellt utformad mervärdeskatt ger en jämförelsevis liten snedvridandeeffekt. En likformig mervärdebeskattning ger dessutom en överskådligbeskattning och underlättar en rationell utformning av skattesystemet iförhållande till de önskemål som kan föreligga om styrning. En sådanmervärdebeskattning innebär även att ett närmande sker till vad som redangäller eller föreslås gälla inom EG och andra västeuropeiska länder. Jaganser i likhet med flertalet remissinstanser alt övervägande skäl talar för atlenergiområdet inordnas i mervärdeskattesystemel. En mervärde-skatlebdäggningleder inte till några administrativa problem, eftersom tillhandahållandet avenergi enligt gällande regler medför s.k. teknisk skattskyldighet. Dettainnebär atl alla som yrkesmässigt tillhandahåller energi redan är med imervärdeskattesystemet. Mervärdeskatt skall tas ut efter samma skattesats somför övriga konsumtionsvaror. Mervärdeskattpå energi innebär att industrin som är mervärdeskattskyldig helt ochhållet kan lyfta av skatten på energivarorna i likhet med andra insatsvaror,medan t.ex. hushållen som inte är mervärdeskattskyldiga får betala skattenfullt ut. Ifråga om ftygfotogen och flygbensin villjag anföra följande. Flygfotogen ärinte belagd med bränsleskatt. Detta bränsle är det vanligast förekommande inomflyget och förbmkas i jetplan. Flygbensin, dvs. bensin som är särskilt avseddför användning i flygplan, är undantagen från bensinskatt. De kvaliteter avflygbensin som vanligen används i är Avgas 80 och Avgas 100 LL.Flygbensin används av ca 1 700 i landet registrerade civila sportflygplan. KIShar funnit att övervägande skäl talar mot att beskatta flygfotogen ochflygbensin. Som skäl anför kommittén därvid bl.a. Chicagokonventionen från år1944, som reglerar bl.a. inrättandet av Internationella civilaluftfartsorganisationen, (). a. till uppgift att fast- ställa normer ochrekommendationer i form av bihang (annex) till Chica- Prop. 1989/90: 50 gokonventionenför att säkerställa största möjliga likformighet i fråga om författningar m.m.hos medlemsländerna. Medlemsländerna har förbundit sig att följa dessa bihang.På äkatteområdet har 1966 utfärdat 's Policies on taxation in the . Av delta följer att en nationell särbeskattningav utrikesflyget utan övriga medlemsstaters medgivande inte får förekomma. Attendast beskatta inrikesflyget kan leda till ändrade konkurrensförhållanden ochatt inrikesflyget i högre grad än som sker börjar tanka utomlands.Flygfotogen och flygbensin bör behandlas likformigt när det gällerpunktbeskattning och mervärdebeskattning.