prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Skattereformens förslag att bredda basen för mervärdeskatteninnebär att kommunernas utgifter för bränsle, el, vatten, vissfastighetsservice, hyror etc. ökar . ökar utgifterna ytterligarefrämst till följd av att reduceringsreglerna slopas när det gällermervärdeskatten inom byggområdet. Nettoeffekten av basbreddningen beräknas ökasektorns utgifter med ca . får kommuner och landsting göra avdrag förall ingående ttiervärdeskalt, dvs. även för ingående mervärdeskatt förverksamheter som undantagits från skatteplikt. Det gäller exempelvisbarnomsorg, äldreomsorg, särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda ochannan social omsorg samt utbildning och verksamhet i övrigt förkommunernas eget behov. Nettot av ingående mervärdeskatt tninus utgåendemervärdeskatt kommer att återbetalas till kommunerna. Det innebär att kommunernasutgifter kommer att minska jämfört med . Kommunernas nuvarande utgifter för ingående ej avdragsgillmervärdeskatt har beräknats till ca 10 miljarder kn prisnivå. Tillföljd av basbreddningen blir avdraget för ingående mervärdeskatt ca 15miljarder kr. högre, jämfört med före reformen. kommer staten att utbetala visst bidrag vidkommunal tipphandlitig av vissa ej skattepliktiga tjänster inom sjukvård,tandvård, social omsorg och utbildning. Detsamma gäller när kommunerna gerbidrag till dessa verksamheten Det statliga bidraget beräknas med nuvarandeomfattning av verksamheten som grund bli mycket begränsat. Nettoeffekten av reformen beräknas bli att utgifternaminskar med ca 7 miljarder kn för kommunerna och med ca 2,8 miljarder kn förlandstingen. För kommunerna motsvarar effekten drygt 1 kn iutdebitering och för landstingen motsvarar effekten ca 0,50 kn/skattekrona. förändringar i inkomstbeskattningen beräknasmedföra en ökning av det kommunala skatteunderlaget vid taxering,motsvarande 3-4 miljarder kn i skatteinkomsten Ökningen uppkommer främst tillföljd av att vissa traktamenten blir skattepliktiga och genom skärptbeskattning av bilförmåner och reseersättningar blir skattepliktiga förmånenTill följd av den tvååriga eftersläpningen och avräkningsförfarandet vidutbetalning av kommunalskatt ökar skatteinkotnsterna för kommuner och landstingförst och då med dubbel effekt. De förändringar 1991 som framförallt påverkar det kotnmunala skatteunderlaget är beskattningen avmåltidssubventioner, försäkringsförmåner, ytterligare förändringar av traktamentsbeskattningensamt höjt kommunalt grundavdrag vid låga inkomsten Förslaget att undantainkomster av kapital vid beräkning av det kommunala skatteunderlaget in- nebär också ökadeskatteinkomster eftersom detta inkomstslag ger ett net- Prop. 1989/90:150 tounderskott. Enligtberäkningar som ligger till grund för propositionen om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning ökar skatteinkomsterna till följd av reformen med ytteriigareca för kommuner och landsting. Skattereformens båda stegger således en ökning av skatteunderlaget med ca 28 miljarder kn, dvs ca 9miljarder kn i ytteriigare skatteinkomsten Ökningen blir därmed högreän ett prognostiserat skatteunderlag för , exklusive skattereformen. Tillföljd av den tvååriga eftersläpningen och avräkningsförfarandet uppstår dubbeleffekt vissa ån Det innebär att skattereformen ger fullt utslag -utanpuckeleffekter på grund av avräkningsförfarandet - först under mitten av1990-talet, om inga särskilda åtgärder vidtas. Den1 ändrades reglerna för KBT. Det s.k. taket för den del av detkommunala bostadstillägget som berättigar till statsbidrag höjdes med 200 knTill följd av ökade hyror för pensionärer som uppbär KBT kommer kommunernas samladekostnader för KBT att öka efter reformen. har regeringen föreslagiten ytterligare höjning av KBT-taket m.m. Dessa förändringar innebär ytteriigarekostnader för kommunerna på ca 0,7 miljarder kn Regeringenhar i en särskild proposition (prop. 1989/90:144) lagt fram förslag till nyaregler m.m. vid beräkning av bostadsbidrag till barnfamiljer. Förslagetinnebär ökade utgifter för kommunerna på ca 750 miljoner kn, förutsatt attstaten även finansierar av bidraget. Effekterna av framlagdaförslag sammanfattas i tabell 3.5.1. Tabell3.5.1 Utfall av skattereformen för kommuner och landsting (miljarder kr. i 1991års löne- och prisnivå) -0,9 -4),9 -försämrar den ekonomiska situationen för kommuner och landsting -H förbättrarden ekonomiska situationen för kommuner och landsting Beräkningarnagrundas på den beräkningsmetod som använts i propositionen om reformeradinkomst - och företagsbeskattning (prop. 1989/90:110). 3.5.2Metoder för att neutralisera skattereformens effekter 1989/90:150 Bilaga 4 Mitt förslag:Skattereformen bör ge ett budgetmässigt neutralt utfall i förhållandet mellanstat och kommun. Effekterna för skall beaktas vid regleringen . RINK:$förslag: Överensstämmer med mitt. och anför att avräkningens storlekoch utformning måste prövas i samband med de årliga överläggningarna mellanstaten och förbunden om den kommunala ekonomin. LO tillstyrker att åtgärdervidtas för att undvika en omfördelning till kommunsektorn medan TCO anser attsektorn bör få behålla de ökade skatteintäkterna som är en följd av attunderlaget för inkomstskatten breddas. Skälen för mitt förslag: RINKföreslog att åtgärder skulle vidtas så att skattereformen gav ett balanseratutfall i förhållandet mellan stat och kommun. I annat fall skullebudgeteffekten av de sänkta statliga skattesatserna belasta staten medan enbetydande del av budgetförstärkningen genom basbreddningar skulle tillfallakommunerna. Som regeringen framhålliti sina förslag om inkomstskatten för (prop. 1989/90:50) och omreformerad inkomst- och företagsbeskattning (prop. 1989/90:110) delarregeringen uppfattning att skattereformen bör ge ett budgetmässigtneutralt utfall i förhållandet mellan stat och kommun. Därvid bör givetvissamma beräkningsprinciper tillämpas som den i propositionen 1989/90:100redovisade finansieringskalkylen bl.a. avseende skattebaser och basbreddningar,genom att jämförelser vid frånvaro av en skattereform avser indexreglering avskiktgräns och grundavdrag samt genom att dynamiska effekter beaktas. Jag anser att den bästametoden för att redan nu neutralisera effekterna är att dels avskaffa bidragettill kommunerna avseende den slopade garantibeskattningen, dels beräknaåterstående återföring med kommunernas skatteunderlag som grund. Dessa förslagbygger på de neutraliseringsförslag som redovisats av RINK och KIS. Vid beräkningen av hurstort beloppet skall vara bör först effekterna av vissa andra förändringaravräknas. Det gäller dels kommunernas ökade kostnader till följd av att KBT-takethöjs, dels ökade kostnader för ökade bostadsbidrag till barnfamiljen av det första steget av skattereformen bör beaktas vid avräkningen.Vid regleringen har också beaktats vissa ekonomiska mellanhavanden mellan statenoch kommunerna inom område, vilka aviserats ipropositionen om ingenjörsutbildning (prop. 1988/89:90, UbU30, rskn 280) och ibudgetpropositionen 1990 (prop. 1989/90:100 bil. De belopp som skallåterföras till staten blir därmed ca 7,4 miljarder kn , 15,5 miljarder knår 1992, 22,9 miljarder kn , 21,3 miljarder kn och 19,6miljarder kn fno.m. Beloppen är här angivna prisnivå. Detbelopp som skall återföras bör beräknas i löpande prisen 3.5.3 Bidraget till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m.m. slopas Prop.1989/90:150 Bilaga 4 Mitt förslag: Bidraget till kommuner och landsting medanledning av avskaffandet av den komtnunala garantibeskattningen m.m. slopas.Bidraget uppgår såväl för /91 som för till 925246 000 kn Genom att fno.m. 1991 avskaffa detta bidrag till kommuner ochlandsting minskas det belopp som skall återföras från kommunerna till statenmed anledning av effekterna av skattereformen. Skälen för mitt förslag: Bidraget infördes och varavsett att kompensera kommuner, landsting och kyrkliga kommuner för denintäktsminskning som uppstod när garantibeskattningen av fysiska personersfastigheter slopades liksom det extra avdraget från inkomst av schablontaxeradfastighet. För att så långt möjligt undvika transfereringar mellan stat och kotnmunbör detta bidrag nu slopas. Det innebär att den kompensation som kommunernaskall erlägga till staten till följd av skattereformen m.m. kan reduceras medmotsvarande belopp. Tills vidare bör de 30 milj. kr. på anslaget som avserbidrag till kyrkliga församlingar behållas. 3.5.4 Återföringen beräknas på kommunernas skatteunderlag Mitt förslag: Det belopp som skall återföras från kommuneroch landsting till staten skall beräknas på kommunernas skatteunderlag fr.o.m.år 1991. Beloppet måste sedan förändras för att det belopp somåterförs till staten skall motsvara det ekonomiska nettoutfall somgenomförandet av skattereformen m.m. innebär för det enskilda året. Beloppetskall beräknas på kommunernas och landstingens totala skatteunderlag, dvs.inklusive tillskott enligt lagen om skatteutjämningsbidrag. Skälen förmitt förslag: Skattereformen får betydande ekonomiska konsekvenser iförhållandet mellan stat och kommun om inte effekterna av reformen regleras.Jag anser att det är angeläget att en sådan reglering sker i ett sammanhang, ianslutning till att behandlar skattereformen. Attberäkna återföringen på det kommunala skatteunderlaget är en administrativtenkel metod. Det är min bedömning att detta belopp bör beräknas på kommunernastotala skatteunderlag, dvs. det egna skatteunderlaget samt det tillskott somkommuner och landsting erhåller enligt skatteutjämningssystemet. Det börinnebära att kommunens återbetalning relativt väl överensstämmer med denutgiftsminskning som uppkommer mervärdeskattereformen införs.Denna metod bör också uppfylla kravet på att storleken av en kommunsåterbetalning till staten på inte exakt motsvarar storleken av deningående mervärdeskatten. skullenämligen kunna medföra att mervärdeskatten fortfarande kom att på- Prop.1989/90:150 verka kommunernas val mellan upphandling och egenregi. Till följd av att effekterna av den revideradeinkomstbeskattningen utfaller med olika belopp behöver olika skattesatser fastställas för varje enskilt ånBeloppen bygger på ett genomsnitt för samtliga kommuner respektive landsting.För de kommuner som omfattas av skatteutjämningssystemet bör beloppen i stortmotsvara den inkomstökning som uppkommer till följd av reformen. För övriga kommuneroch landsting kan avvikelser uppkomma. En uppföljning av skattereformen kommer att göras. Dåkommer också effekterna för enskilda kommuner och landsting att studeras. Skattereformen kan i enskilda fall inom kommunsektornkomma att innebära oönskade ekonomiska effekter till följd av exempelvis denändrade energibeskattningen och att energi och därmed fjärrvärme beläggs medmervärdesskatt. Det kan därför finnas anledning att övergångsvis stödja demest utsatta kommunerna med extra skatteutjämningsbidrag. Jag avser att återkommai denna fråga när det finns underlag för ett ställningstagande i vilkenutsträckning anslaget för extra skatteutjämningsbidrag bör höjas. Den skattesats som jag kommer att föreslå uppgår tillmellan 0,64 och per skattekrona för kommuner och mellan 0,34 och1,per skattekrona för landsting. Fördelningen mellan olika år blirföljande: kn/skr 0,34 kn/skr 0,851,35 1,25 1.10 Förslaget omfattar inte kyrkliga kommuner. Frågan om hurskattereformens effekter bör neutraliseras mellan staten och de kyrkligakommunerna bör utredas ytterligare. Regeringen avser att i samband medbudgetpropositionen 1991 återkomma till denna fråga. Då kommer även frågan omindragning av bidraget med anledning av avskaffandet av den kommunala garantibeskattningenm.m. att tas upp. Dentidigare nämnda kommittén med uppdrag att utreda statsbidragen och kommunernasfinansiering bör inom ramen för sitt arbete pröva om den nu föreslagna åtgärdenbör gälla även på lång sikt, eller om den kan avlösas av någon annan åtgärd. aktualiserade i sittremissyttrande över RINK bl.a. frågan om att ändra förfarandet vid utbetalningav kommunalskatt. En förändring som innebär att dagens avräkningssystem slopasoch att utbetalningen av kommunalskatt eventuellt också tidigareläggs etteller bör utredas närmare. 3.6 Upprättadelagförslag Prop. Bilaga4 I enlighet med vad jag nu har anfört har mom upprättatsförslag till 1. lag om tillfäUig begränsning av kommuners rätt attta ut skatt 2. lag om avräkningsskatt. Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4.5. 3.7.1Lagen om tillfällig begränsning av kommuners rätt att ta ut skatt Iparagrafen anges att begränsningen i rätten att höja skatten skall gälla såvälborgerliga som kyrkliga kommunen Inskränkningen medför att utdebiteringen fören viss landstingskommun, kommun, församling eller kyrklig samfällighet intefår vara högre än den skattesats som gäller för år1990. Det är alltså den enskilda kommunens, församlingens eller samfällighetensutdebitering som inte får höjas. Sänker en kommun sin utdebitering fårförsamlingar inom denna kommun således inte höja utdebiteringen, även om densammanlagda skatten ändå blir lägre än vad som gällde för . Beslutaren kommun om en högre utdebitering för något av de aktuella åren än den somgäller för blir beslutet utan verkan såtillvida att skattesatsen för år1990 blir gällande. Idenna paragraf ges en möjlighet att höja utdebiteringen vid s.k. skatteväxlingi samband med att uppgifter omfördelas mellan landstingskommuner och kommunereller mellan kyrkliga samfälligheter och församlingar. Om exempelvis kommunernainom en landstingskommun tar över vissa uppgifter från landstingskommunenskall landstingskommunen vara tvungen att sänka sin utdebitering så att uttagetav skatt minskar med samma belopp som kostnaderna minskar på grund avomfördelningen. Sänker landstingskommunen inte skatten skall vid tillämpningenav de i 1 § angivna lagarna användas den lägre skattesats som skulle ha gälltom bestämmelsen i första meningen i 2 § följts. Iandra stycket anges att en menighet som övertagit uppgifter får höja ut debiteringen i den mån det behövs för att täcka de ökade kostnader som upp kommit pä grund av omfördelningen. Höjningen får emellertid inte vara större än att den sammanlagda utdebiteringen för de berörda menigheterna blir oförändrad - eller eventuellt lägre - än utdebiteringen för . Sän ker landstingskommunen i exemplet ovan utdebiteringen med kan kommunerna inom landstingskommunen höja utdebiteringen med högst i den mån höjningen motsvaras av ökade kostnader på grund av de upp gifter som tagits över från landstingskommunen. Beslutar landstingskommu nen eller kommunen om en högre skattesats än den som är tillåten blir beslu tet utan verkan i den delen på sätt som anges i 1 §. I tredje stycket anges att det skall ankomma på regeringeneller den myn- Prop. 1989/90:150 dighet som regeringen bestämmer att meddelanärmare föreskrifter om hur Bilaga 4 stor sänkning som skall göras avutdebiteringen för den kommun som lämnat ifrån sig uppgifter resp. hur storhöjning av skatten som får göras av den som åtagit sig ytterligare uppgiftenSådana föreskrifter får betraktas som verkställighetsföreskrifter enligt 8kap. 13 § regeringsformen eftersom villkoren för skatteväxling i alltväsentligt har angetts i lagtexten. 3.7.2 Lag om avräkningsskatt Enligt förslaget till reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning bör skattereformen ge ett budgetmässigt neutralt utfall iförhållande mellan stat och kommun. Detta innebär att vissa belopp måsteåterföras till staten från kommunerna. Detta bör ske i form av en särskild avräkningsskatt. I paragrafen anges de subjekt som skall erlägga densärskilda skatten. De skattskyldiga subjekten är alla de subjekt som har rättatt utdebitera skatt som utgör eller ingår i den kommunala inkomstskatten. 1 paragrafen anges underlaget för den särskilda skatten.Underlaget motsvarar vad som utgör det totala skatteunderlaget, dvs. detunderlag som uppkommer sedan skattemyndighet fastställt antalet skattekronoroch hänsyn tagits till tillskjutna skattekronor enligt systemet för skatteutjämningsbidrag.I författningstexten har anpassning gjorts till den nya taxeringsorganisationen(jfn prop 1989/90:74), varför ordet "skattemyndighet" används istället för taxeringsnämnd. Vad gäller skatteunderlaget för det första året-1991 - avser bestämmelsen givetvis den taxering som fastställts av taxeringsnämndnärmast föregående ån I dessaparagrafer anges skattesatserna för landstingskommun och kommun. Av de skälsom tidigare anförts kan det redan nu förutses att skattesatserna kommer att variera efter det attskattereformen trätt i Frågan om avräkning av skatten m.m. reglerashänvisningsvis i 6 §. Genom att denna bestämmelse hänvisar till lagen(1987:560) om skatteutjämningsavgift kommer det där angivna avräkningsförfarandetatt tillämpas på även denna skatt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen dels föreslår att anta förslagen till 1. lag omtillfällig begränsning i kommuners rätt att ta ut skatt, 2. lag om avräkningsskatt. 3. att bidraget till kommuner och landstingskommunermed anled ning av avskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m.m. slopas. 4Anslagsfrågor för /91 Prop.1989/90:150 Bilaga 4 SJUNDE HUVUDTITELN har anvisat anslag till skatteförvaltningenunder /91 (prop. 1989/90:100 bil. 9, SkU23, rskn 126). Därvidhar anslaget till tagits upp med 771 606 000 kn och anslagettill den regionala och lokala skatteförvaltningen med 2 593 696 000 kn 1propositionen anfördes emellertid att stora förändringar förestår inomskatteförvaltningens verksatnhetsområde och att behov av ytterligare medelskulle uppkomma. Chefen för skulle därför återkomma omdetta när beredningsarbetet fortskridit längre och medelsbehovet kunde angesnärmare. Jag kommer att ta upp några sådana resursfrågor och anmäla detytterligare anslagsbehov för nästa budgetår som kan överblickas. Regeringen har lagt fram förslag till engenomgripande skattereform som omfattar såväl den direkta som den indirektabeskattningen. Ett första steg i genomförandet togs , ihuvudsak med ikraftträdande . Reformerna på skatteområdet ställer krav på anpassning av ADB-stödetför skatteförvaltningen. Det är vidare nödvändigt med en omfattande informationtill allmänheten och företagen om de ändrade skattebestämmelserna. Personaleninom skatteförvaltningen måste utbildas så att den kan till-lämpa de nyareglerna och ge den service som behövs till skattskyldiga, arbetsgivare m.fl.Vidare gäller att i stort sett samtliga blanketter som används ibeskattningsverksamheten måste omarbetas och att nya arbetsrutiner måsteutvecklas, nytt utbildningsmaterial tas fram etc. Genomförandearbetet kommer att sträcka sig över budgetåren1990/91, 1991/92 och 1992/93. De största kostnaderna uppkommer under budgetåret1990/91. Kostnaderna är i huvudsak av engångsnatur. Med ledning av uppgiftersom lämnats av kan uppskattas att det under budgetåret krävsett resurstillskott på ca 100 milj. kn för genomförandet. Jag förutsätter dockatt har möjlighet att internt omprioritera resurser ochdärigenom täcka en del av medelsbehovet för detta ändamål. För genomförandekostnader för skattereformen beräknar jagdärför ett tillkommande utgiftsbehov på högst 67 milj. kr. Medel för att täcka kostnaderna bör anvisas på anslaget till . Regeringens proposition om ny taxeringslag m.m. (prop.1989/90:74) be handlas av . Det nya taxerings- och omprövnings förfarande som föreslås i propositionen kräver tillskott av personal till skat- 22 minskar kostnaderna Prop. 1989/90:150 förden nuvarande organisationen med fristående taxeringsnämnder och Bilaga 4 /92 faller denna kostnad bort helt. innebär reformenockså besparingar hos länsrätter och kammarrätten I propositionen har behovetav resurstillskott /91 beräknats till 97,5 milj. kn (prop. Av detta belopp bör enligt mina beräkningar 6 800 000 kn anvisas påanslaget till och 90 700 000 kn på anslaget till regional ochlokal skatteförvaltning. Genom riksdagsbeslut (prop. 1986/87:158, 1987/88:SkU2, rskn1987/88:2) har bestämts att de lokala skattemyndigheterna fno.m. den 1 juli1991 skall sköta den lokala folkbokföringen. I beslutet förutsätts att deallmänna försäkringskassorna skall integreras i folkbokföringsarbetet. Den organisationskommitté som tillsatts för att genomföraomorganisationen av folkbokföringen har avgett delbetänkandet (SOU1990:18) Lag om folkbokföringsregister m.m. I betänkandet redovisar kommitténöverväganden och förslag rörande främst folkbokföringens organisatoriskainordnande i skatteförvaltningen, försäkringskassornas medverkan, nytt ADB-stödsamt integritets- och sekretessfrågor som uppkommer såsom en följd av förslagentill datorisering och omorganisation. I den tidigare nämnda propositionen om ny taxeringslag m.m.föreslås att nuvarande länsskattemyndigheter och lokala skattemyndigheter fno.m.den 1 januari 1991 skall ersättas av en gemensam skattemyndighet i varje län.Lokala skattekontor skall inrättas på de orter där det finns en lokalskattemyndighet. förslag är anpassat till denna nyamyndighets-struktun Folkbokföringen föreslås i vart fall inledningsvis få ingåsom en särskild grupp inom skattekontoren. Försäkringskassorna skall medverkai arbetet genom att informera, tillhandahålla blanketter, hjälpa enskilda attfylla i blanketter samt att kontrollera anmälningan Det ADB-stöd som kommitténföreslår bygger på en kombination av lokal, småskalig datorisering och ettcentralt system. Den lokala datoriseringen skall utgöra ett stöd i verksamhetenpå lokal nivå. med ett ADB-register för varje skattekontors arbetsområde. Föratt tillgodose samhällets behov av basuppgifter inrättas ett centraltfolkbokföringsregister som ersättning för de nuvarande länsregistren. Någramanuella folkbokföringsregister ingår inte i förslaget. En avgörande skillnadmellan de lokala och det centrala registret är att i det centrala endast lagrasaktuella uppgifter. Historik rörande folkbokförda personer förekommer såledesendast i de lokala registren. Möjligheterna att via terminal ta del avuppgifter i det centrala registret föreslås bli mycket begränsade. En särskildregel föreslås som klargör att sedvanlig sekretessprövning skall ske i fråga omutbyte av information mellan skatteområdet och folkbokföringsverksamheten. Kommittén förordar att den information som finns ipersonakterna förs över till de nya ADB-registren genom konventionell dataregistrering. 1 betänkandet diskuteras även andra sätt att tillgodose behovet av att i den 23 framtidafolkbokföringsverksamheten ha tillgång till den information som i Prop.1989/90:150 dag finns i personakterna. En möjlighet är att även i framtidenanvända en Bilaga 4 kopia av den konventionella personakten. Enligt deberäkningar som kommittén redovisar leder detta emellertid till avsevärtstörre driftkostnader, främst på grund av ökat personalbehov. Skillnaden i driftkostnadär enligt kommitténs beräkningar mer än 100 milj. kn per ån Ett annatalternativ är enligt kommittén att mikrofilma personakterna för att användamikrofilm i verksamheten. Åven om modern läsutrustning används ger dennalösning emellertid enligt kommittén endast marginellt lägre driftkostnad änalternativet med fortsatt användning av konventionella personakten Denförutsätter dessutom en inte obetydlig investering i filmning ochläsutrustning. Kommittén redovisar också två alternativa former för användningav s.k. image-hantering för att föra över informationen i personakterna till datorbaseraderegistenEnligt de beräkningar som redovisas har alternativen det gemensamt attde medför kostnader före driftstarten av i vart fall samma storleksordning somkostnaden för den av kommittén förordade metoden med konventionelldataregistrering. Ett mindre antal remissinstanser harkommit in med yttrande beträffande huvuddragen i kommitténs förslag, nämligen justitiekanslern,datainspektionen, överstyrelsen för civil beredskap, , ,statskontoret och kammarrätten i . Yttrande har också kommit in frånlänsstyrelsen i .