prop · GD0345 · 1989-12-31 00:00:00 — Sålunda skallenligt förslget ett företag i grupp 1.1 med en årsomsättning på 51 milj. kr.betala samma avgift som ett företag i samma grupp med en årsomsättning på 150milj. Samma orättvisa föreligger i gruppen 2, parti- och detaljhandel. Länsstyrelsendelar uppfattningen att vissa företags årsomsättning bör utgöra grunden förstorleken på avgiftsuttaget. Dock bör en bestämd promille av faktisk omsättningfastställas för de två grupperna. 2.11 iJönköpings kommun: Förslaget tillstyrkes. Denna gruppindelning torde bättre änden nuvarande ta hänsyn till kontrollbehovet från såväl hygienisk somredlighetssynpunkt. 2.12 iLuleå kommun: Företag, som hänförs till gruppenpartihandel med enbart förpackade livsmedel t.ex. 44 kioskerutan kyl- eller frysvaror bör ej avgiftsbdäggas för livsmedelstillsyn Skr. dådetta inte kan motiveras utifrån redlighet eller hygieniska risker. 2.13 iMalmö kommun anser att den skisserade nya gruppindelningen av tillsynsobjektenmed indelning i omsättningsklasser och fördelningen av avgifter mellan dessaär förankrings-bart i branschen och dess organisationer och i stort sett ärrättvist om man i sammanhanget även väger in objektens utgifter förobligatorisk egenkontroll. 2.14 iSimrishamns kommun: Förslaget tillstyrkes i huvudsak. ---- Grundavgiften---- till1 /år--- ---- kandrabba onödigt hårt på en hel del små enkla rörelser som har 24årsarbetskrafter t. ex. små konfektyrkiosker och liknande verksamheter. Dessabör ur avgiftssynpunkt kunna jämställas med anläggningar godkända enligtlivsmedelsförordningen § 16. Avgifter skall då fritt kunna bestämmas av miljö-och hälsoskyddsnämnden. 2.15--------------------------------------------- i Åre kommun anser att en störreandel av avgifterna bör läggas på livsmedelsindustrin och andra större livsmedelsverksamheter. Miljö- och hälsoskyddsnämndema bör i stället få ett ökat utrymme att sätta ner avgifterna för mindre livsme delsverksamheter som t.ex. endast hanterar förpackat sortiment. Alternativtkan en lägre avgiftsgmpp tillskapas. 2.16 : I rapporten påpekas bl.a. att den geografiska spridningen avlivsmedelsföretagens produkter har betydelse för kontrollavgiftens storlek. Påvilket sätt detta har betydelse framgår dock inte av rapporten. Enligt DLF ärdet verksamhetens omfattning och dess art som bör vara av betydelse förkontrollbehovet och därmed kontrollavgiftens storiek. 2.17 : För grupp2,parti- och detaljhandel, föreslår vi en indelning i fyra undergrupper enligtföljande: Partihandel med förpackadevaror. Partihandel med tillverkning. Detaljhandel med förpackadevaror. Detaljhandel med tillverkning. Detfinns på marknaden ett stort antal partihandelsföretag som inte endastdistribuerar förpackade varor utan som även bereder och förpackar livsmedel istor utsträckning. Kontrollverksamheten måste rimligtvis bli betydligt meromfattande för denna typ av partihandelsföretag än för partihandel medförpackade varor. En differentiering av avgifterna med . hänsyn tilldetta måste göras. Påmarknaden finns också tillverkande företag som bedriver partihandelsverksamhet.För dessa förelag krävs de mest omfattande kontrollprogrammen, det är väl irealiteten två typer av kontrollprogram både enligt punkt 1 och 2 som behövs.Detta bör också avspeglas i avgiftsystemet för att få del så proportionellt sommöjligt. 2.18 GrossistförbundetSvensk handel: Vilka riskbedömningar som i detta avseende lagts tillgrund för indelningen är emellertid svårt att 45 5 1989/90. bedöma.--- Förslagetsutformning beträffande omsättningsintervaller Skr. och i fråga om dengeografiska spridningen missgynnar enligt vår uppfäll- 1989/90:45 ningpartihandeln. Det är inte relevant atl ur kontrollsynpunkt jämföra partihandel,som till största delen hanterar färdigförpackade varor, med industriellverksamhet. Lägger man härtill gmppens förslag beträffande omsättningsintervall,som innebär att större delen av partihandeln hamnar i de översta intervallen,kommer partihandeln all få betala en oproportionerligt hög kostnad för denkontroll som skall utföras. 2.22Köttbranschens riksförbund: Mot bakgrund av den omfattande kontrollen islaktledet, den relativt enkla hanteringen i slyckningsledet och de kriteriersom utredningen själv angivit för resp. verksamheter hemställer att styckningsinduslrin hänförs till gmpp 2. 2.24 har ingenting att invända mot den före slagna gruppindelningen av "tillsynsobjekten" och inte heller motindel ningen i omsättningsklasser eller den relativa fördelningen av avgifter mellan dessa. 2.25 : SLV:s förslag till huvudgmppinddning är bra. Denna gmppinddning synes bättre än den nuvarande ta hänsyn till kontrollbehovet från såväl hygienisk synpunkt som från redlighetssynpunkt. Eftersomkontrollbehovet även skall ligga till gmnd för resp. företags egenkontrollprogram är det nödvändigt att kontrollbehovet belyses så fullständigt som möjligt. Kontrollinsatser för olika företag bör baseras på det totala kontrollbehovet 2.26 : Livsmedelshantering i övriga lokaler, såsom kiosker och andra mindre dagligvamhanddsrördserliksom gatukök bör kontrolleras i den omfattning som den lokala tillsynsmyndighetenfinner lämpligt i de enskilda fallen. Dessa anläggningar bör med hänvisning tillolika faktorer, undantas från det föreslagna avgiftssystemet. 2.27 :--- Förbundethar ingenting att invända mot den föreslagna gmppinddningen av"tillsynsobjekten" och inte heller mot indelningen iomsättningsklasser eller den relativa fördelningen av avgifter mellan dessa. 2.32 anser att det är bra med en generell och enhetligkontrollavgift uppdelad på de i förslaget redovisade avgiftsklasserna. 2.33 : Detfinns verksamheter som normalt kräver en mycket begränsad kontroll. Exempel påsådana företag är fmkt-och konfektyrhandlare och kiosker. Det är knappastrimligt atl ett sådant företag skall betala lika hög kontrcllavgift som ettföretag med lika många årsanställda men som har en intensiv beredning avlivsmedel. 2.35Sveriges livsmedelsindustriförbund: Beträffande livsmedelsföretagens indelningi olika gmpper vid beräkning av de årliga kontrollavgifterna invänder vi emotatt företag som tillverkar torra varor, halvfabrikat eller bulkvaror,som t.ex. kryddblandningar (utgör ofta en liten del av färdig- Skr.produkten), skall bära större kostnader än t.ex. socker- och stärkelsetill- 1989/90:45 verkning eller bageritillverkning. 3 Avgift när livsmedelslokal godkänns 3.10Miljö- och hälsoskyddsnämnden i kommmun: Avgiften för § 16-tillstånd börvara enhetlig för hela landet. 3.11Miljö- och hälsoskyddsnämnden i : Tillstyrkes på grund av dessenkelhet. Självklartbör en avgift uttagas för § 16-tillstånd eftersom detta är en form av godkännande.- Detär mycket angeläget att dessa avgifter blir lika i hela landet. 3.13 i kommun: Att företagen fortsättningsvis också skall erlägga avgifter för godkännande av livsme delslokal --- förefaller naturiigt och tidsanpassat. Enligtprojektgruppens förslag skall även tillstånd som utfärdas av miljö-ochhälsoskyddsnämnden enligt 16 § livsmedelsförordningen betraktas som en form avgodkännande och således avgiftsbdäggas. Nämnden tillstyrker förslaget menanser dock vad beträffar avgiftsstorleken i motsats till förslaget att enenhetstaxa för sådana tillstånd bör tillämpas i hela riket. 3.14 i : Fast god kännandeavgift är att föredra framför timavgift varför detta tillstyrkes. Beträffandeavgiftens storlek (s. 4, 4: e stycket) anser [nämnden] attden i många fall är för stor. Förslagetom avgifter även för tillfälligt godkända verksamheter (§ 16, livsmedelsförordningen) är bra. ' 3.16Dagligvaruleverantörers förbund: När det gäller godkännande av livsmedelslokalvill DLF understryka vikten av att det är samma instans som godkännerlivsmedelslokal och som sedan utför inspektionen. DLF anser atl det börklarläggas tydligare vilken instans som skall ansvara för godkännandet av livsmedélslokal. : Att ta ut eri avgift vidgodkännande av en livsmedelslokal, som i storlek motsvaras av den årliga kontrollavgiften ärenkelt och bra. Med tanke på allt arbete sommiljö- och hälsoskyddsförvaltningarna lägger ner på dessa ärenden bör en halvårsavgift tas ut generellt. Det är viktigt att avgifterna blir så likartade som möjligt ilandets kommuner. Det är viktigt att begreppet "väsentligombyggnad" definieras närmare. ------ Detär också bra atl en avgift för tillstånd för livsmedelshante ring enligt paragraf 16 i livsmedelsförordningen införs. 3.30Svenska mejeriernas riksförening: Förslaget till debitering vid god kännande av livsmedelslokal är föredömligt enkel, men avgiften borde 47 kunnareduceras mer än till a v årsavgiften i de fall förändringarna i en Skr. anläggning är av liten omfattning (t.ex avseende enstaka lokal i enstörre 1989/90:45 anläggning). 4 Avgift när kontrollprogram fastställs 4.6Länsstyrelsen i anser i likhet med förslaget, att den årliga kontrollavgiftenbör läcka även kostnader för fastställande och anpassning avkontrollprogrammen. 4.7----------------------------- Länsstyrelseni : ifrågasätter behovet aven obligatorisk egenkontroll inom de enklaste formema av detaljhandel utanhantering av oförpackade livsmedel. förordar atl miljö-ochhälsoskyddsnämnderna härvidlag får möjlighet att medge dispens. 4.8 Länsstyrelseni län anser att vissa mer harmlösa livsmedds- hanteringar bör undantas från kravet på kostnadskrävande egentillsyn. 4.13 i kommun: Att företagen fortsättningsvis ocksåskall erlägga avgifter för upprättandel av kontrollprogramför egentillsynen förefaller naturligt och tidsanpassat. 4.14 i : Ett myc ket bra förslag att detta äntligen införes. 4.16Dagligvaruleverantörers förbund ställer sig positiva till atl egenkontrollen iföretagen skärps. Vi instämmer i utredningens påpekanden om att entillfredsställande egenkontroll hos företagen bör innebära att inspektionenkan begränsas till inspektion, granskning av dokumentation och stickprov.--- DLFinstämmer också i utredningens uttalanden om att detär angeläget att egenkontrollprogrammen revideras i den utsträckning som behövsför att effektiviteten i kontrollen skall upprätthållas. 4.25 : Att kostnader för kontrollprogram ingår som en del i den årliga kontrollavgiften är enkelt och lätt att administrera. 4.26-------------------------------- RiksförbundetKiosk & Gatukök: För kiosker, kioskbutiker, gatukökoch liknande rörelser föreligger heller inget behov av obligatorisk egentillsyn med upprättande av kontrollprogram. De rörelser som förbun det här avser är i allmänhet begränsade till små ytor och är ofta endast en mellanhand i distributionen av produkter som tillverkas på annat håll och mestadels är förpackade. 4.30Svenska mejeriernas riksförening: I förslaget anges att ett årligt avgiftspåslagpå 5 milj. kr. (utöver det faktiska påslaget på kontrollavgiften med mer än100% jämfört med dagens uttag) görs för fastställande av kontrollprogram. Dettaförefaller orimligt stort med tanke på atl kontrollprogrammet efterfastställande sannolikt ej behöver ändras med mindre attverksamheten väsentligt ändrats. 4.34 : Då det gäller det föreslagna egenkontrollprogrammet, tror vi alt ett sådant, enkelt utformat och avläs- bart, på ett konstruktivt sätt och för en rimlig kostnad kommer att bidra till en förbättrad kvalit«. Rätt hanterat borde detta system också kunna 48 effektivisera och förbilligalivsmedelskontrollen i avsevärd grad. 5 Uppbörd av den årliga kontrollavgiften och överföringav Skr. medel från kommunerna till livsmedelsverket 1989/90:45 5.5Statens naturvårdsverk: Det är uppenbart att man när det gäller finansieringenav tillsynsverksamheter, vars utförande delas mellan stat och kommun, har attvälja mellan en mer konsekvent central statlig samordning av taxor o. d. elleren mer konsekvent decentralisering. 5.10 iGävle kommun: När det gäller mtinerna för överföring av medel från kommunernatill livsmedelsverket synes det onödigt krångligt och betungande att varjekommun skall göra sin delleverans till SLV. 5.11 iJönköpings kommun: Tillstyrkes. 5.12 iLuleå kommun: Avgifterna till SLV skulle kunna administreras genom årligaöverläggningar mellan regering och , enligt förslagvilket också finns som ett särskilt yttrande till rapporten. 5.13 iMalmö kommun: I uppbördssammanhang föreslår utredningen att en del av denårliga kontrollavgiften skall överföras från kommunerna till livsmedelsverketför att finansiera förstärkningen av livsmedelskontrollen på central nivå.Miljö- och hälsoskyddsnämnden delar härvidlag ej utredningens förslag utanönskar ge sitt stöd åt det särskilda yttrande som avgivits av m. fl. 5.14 iSimrishamns kommun: Tillstyrker projektgmppens skrivning. 5.15 iÅre kommun: är mycket kritisktill hur överföringen av pengar till livsmedelsverket föreslås ske.Fördelningen av medel till SLV bör frånkopplas varje enskild kommun och istället överföras via statsbudgeten. 5.21Kooperativa förbundet: 1 syfte att sänka hanteringskostnaderna och därmednäringslivets kostnader har i ett särskilt yttrande föreslagits en förenkladrutin för kommunernas inbetalning av de angivna 9 milj. kr. KF villför sin del förorda denna mtin i stället för den synnerligen omständliga ochdyrbara hantering som föreslås i rapporten. 5.24 anser att den i rapporten föreslagna överföringen av avgiftsmedel från kommunerna till livsmedelsverket ver kar komplicerad och även innebär en extra administrativ åtgärd för kom munerna. LRFstödjer i stället del särskilda yttrande som utarbetats av m.fl.,---- attkommunerna åriigen skall betala in av influtna medel till SLV. , . . Medeltill SLV bör i stället av inom rarnen för de årliga överlägg-: ningarnamellan stat och kommun och.skatteuljämningen. 5.27 SlakteriförbundetCANönskar -- ge sitt stöd till det särskilda yttrande som avgivits avLars m.fl. -- , , . 5.28----------------------- : att företagen skall avgiftsvägen,.. finansiera vissa uppgifter.hosdel centrala tillsynsorganet känner sig styrel-. sen främmande inför.Det förekommer knappast en sådan ordning hos Skr. ---- ,---- avstyrkerförslaget och föreslår i ställeten central reglering mellan stat och kommun, om denna avgiftsdel skallförekomma. 5.30Svenska mejeriernas riksförening stöder förslaget till en enklare administrationav kontrollavgifterna enligt ett särskilt yttrande (s. 31) i rapporten. 5.32Sveriges kommunaltjänsteimannaförbund ifrågasätter nöd vändigheten av all kommunerna skall ta in den statliga delen av avgifter. Antingen bör denna del inrymmas i den årliga diskussionen mellan stat och kommun om finansiering alternativt utföra liknande avgifter för miljöskyddstillsynen där staten tar in avgifterna. 6 Tidpunkten för genomförande av förslaget 6.3Statens pris- och konkurrensverk fömtsätter att det nya avgifts systemet inte kommer att träda i kraft förrän kontrollmyndigheterna har möjlighet att genomföra kontroll i avsedd omfattning. 6.6Länsstyrelsen i län:- Med hänsyn till de förberedel ser, som krävs bl. a. av kommunerna, är dock tveksam till om genomförandet kan ske redan från . 6.8 Länsstyrelseni lär delar uppfattning om att ett genomförande av förslaget innebär en form av beskattning.-- Medhänsyn till vad ovan anfbrts förordar att förslaget genomförsförst . Alternativt kan en övergång till ett system baseratpå budgetår med en debiteringstidpunkt till kommunen övervägas.Ett andra alternativ kan vara att endast halva avgiften debiteras företagen för1990. 6.9 Länsstyrelseni : Med hänsyn till de stora resurs brister som finns särskilt inom den lokala tillsynen bedömer länssty relsen del orealistiskt méd ett genomförande av förslaget redan den 1 janu ari 1990.--- ------------- 6.10 i kommun: Föreslagen tid punkt för genomförande är orealistisk. Den bör i stället vara 1991. :. ';..-. ; :,-... 6.13Miljö- och hälsoskyddsnämnden i kommun: kom mer för nämnder med livsmedelslaboratörier ätt innebära avsevärda på- frestningar ur såväl inläkts-som arbetssynpunkt. Andra kommuner som i ' dagjämt fördelat fiirnerar sådana laboratorier med analysrhate- ..' rialkommer troligtvis inte alls eller endast sporadiskt atl utnyttja dessa laboratorieresurser då likvida medel enligt avgiftskonstmktiohen ej finiis ' tillgängligaför sådan verksamhet förrän . Att provtagnings- och laboraloriepersonal under detta halvåret skäll-kurina ' ' avverka ett helt års kontrollprover bedömes som utopiskt. Nämnden för- ' 0 ordarsom en konsekvens härav att förslaget anpassas så att ett ikraftträ- Skr. dandeden innebär en halvering av insatser och kostnader enligt 1989/90:45 nyordningen medan lämnas enligtden gamla ordningen. 6.15 iÅre kommun: Tidpunkten för införande av kontrollavgifter bör skjutas fram etthalvår. Tidsfristen behövs för att miljö- och hälsoskyddsnämnderna skall fåmöjligheten att informera berörda företag, bygga upp register etc. 6.16 Dagligvaruleverantörers förbundvill understryka vikten av allkunskapsnivån ligger på samma nivå i de olika kommunema. DLF fömtsätter härvid atldet nya avgiftssystemet inte kommer att träda i kraft förränkontrollmyndigheterna har möjlighet att genomföra kontroll i avseddomfattning. 6.17 DistributionsAB : Införande av detta nya kontrollsystem ifrågasätter vi med hänsyn till: Den korta tid som återstår tillföreslagen införandetid i förhållande till den stora mängd förberedelsearbetesom måste utföras. Möjligheterna alt göra deresursförstärkningar, av bl. a. livsmedelstekniker, i denarbetskraftssituation som allmänt gäller . Risk finns att bara"stora" företag blir kontrollerade. Små tillverkande företag medringa tekniska resurser, vilka utgör en stor riskfaktor, bort. Avgifterförelås från starten tas ut av alla berörda parter över hela landet. Det kanväl inte var meningen att förstärka den kommunala ekonomin med pengar avseddaatt finansiera livsmedelskontrollen. 6.18 GrossistförbundetSvensk handel: Om förslaget genomförs innebär del nästan en tredubbling av kontrollresursema och en sådan ökning av kontrollinsatserna kan bl.a. av personalskäl inte åstadkommas . Sannolikt kommer det alt ta att bygga upp och bemanna kontrollorganisationen i den omfattning som avgiftsuttaget avseratt täcka. 6.21Kooperativa förbundet vill instämma i och understryka riksrevisionsverketssynpunkter "att det är osannolikt att en utökad livsmedelskontroll sommotsvarar avgiftsuttaget kan genomföras . Ett ökat avgiftsuttaginnebär därför en form av beskattning". KFföreslår därför att avgifterna inte nämnvärt höjes utöver den av departementetangivna gränsen om 60milj.kr. och inte förrän den ökade livsmedelskontrollenhar genomförts. Det kan fömtses att detta inte kan ske förrän tidigast den 1januari 1991. En sådan ordning borde också innebära en högre acceptans och bättreuppföljning. : Att debileringen för 1990uppskjuts ett kvartal och skall ske före juni månads utgång är realistiskt.Det bör enligt bedömning inte finnas någon möjlighet att fastställa parametervärdenså att debitering kan ske som varit avsikten. 6.28Svenska kommunförbundet:- har accepterat en ---- avgiftpå företagen men förmodligen under den fömtsättningen att 51 livsmedelsverket ochkommunerna utövar en årlig tillsyn över det enskilda Skr. företagel som kanmotivera avgiften. Det torde emellertid vara omöjligt 1989/90:45 att medtillgängliga personalresurser garantera en sådantillsynsaktivitet. Medhänsyn till de synpunkter som framförts ovan och då begärt en meradetaljerad redovisning av avgiftssystemet för livsmedelskontrollen underhösten, vill styrelsen föreslå alt ikraftträdandet uppskjutes till den 1 juli1990. För såväl stal som kommun kan då ett beslutat nytt avgiftssystem komma ini den ordinarie budgetprocessen. 1989/90:45 STATENS LIVSMEDELSVERK Beräkning av årliga kontrollavgifter Densärskilda arbetsgmppen föreslår alt tillsynsobjekten i livsmedelskontrollendelas in i grupper och avgiftsbeläggs enligt följande. En beräkning av dettotala avgiftsuttaget görs också. Anläggningarför tillverkning, beredning och hantering av livsmedel indelas med hänsyn tilltyp i följande grupper. Industrielltillverkning och beredning av livsmedel 1.1 Styckning charkulerivamtillverkning mejerivarutillverkning glasstillverkning fiskberedning beredningav krydd-, essens-, tillsatsblandningar och halvfabrikat 1.2 Frukt-och grönsakskonservering saft- och sylttillverkning tillverkning av kvarnprodukter bagerivamtillverkning choklad- och konfeklyrtillverkning tillverkning av vin och spritdrycker bryggerivamtillverkning jästtillverkning 1.3 Sockertillverkning stärkelsetillverkning kafferostning tillverkningsom inte hänförs till annan gmpp under punkt A 1; 2.2 Detaljhandel med t. ex. manuellbetjäningsdisk, styckning, pakete- 53 ring,bakning, grillning, pastatillverkning, mjukglassberedning eller Skr. 2.3 Detaljhandel som enbart hanterar färdigförpackade varor samt sortimentet i 3kap. Medstorhushåll förstås anläggningar som skall tillgodose ätande utanför hemmet.Hit hänförs produktionskök, cenlralkök, mottagningskök och serveringskök inom dag- och fritidshem (t. v. medundantag för objekt med högst två avdelningar) samhällsgrupp (f d. arbetsvärd) Tillstorhushåll räknas även mindre serveringar som kaffekök, smörgåsbarer,salladsbarer, fjrdon o. dyl. Förlivsmedelslagstiftningens tillämpning inoin försvarsmakten ansvarar försvaretssjukvårdsstyrelse. Kontrollen av storhushållen inom försvarsmakten tas inte uppi detta sammanhang. Årliga kontrollavgifter (kr./år) Medomsättning menas den summa företaget meddelar vid momsredovisning. Medårsarbetskraft i en anläggning avses samtlig personal. Industriell tillverkning och beriidning (Mkr/år) .. >i5o :. Års- Omsättning (Mkr/år) arbetskraft och omsättning <4 Mkr/år. 1500 3000 1 500 1 500 Underiagför avgiftsuttag saknas i fråga om vattenverk. tillämpasprincipen att kostnader för provtagning och undersökning skall ersättas av denvars verksamhet provtagningen och undersökningen avser. Beräkning av sammanlagda avgiftsbelopp 1.Industriell tillverkning och beredning av livsmedel Antaletanläggningar har uppskattats med stöd av uppgifterna i enkäten (fråga 1.1).Uppgifter om företagens omsättning (fråga 1.2) har utnyttjats för beräkning avantalet anläggningar i omsättningsklasserna "1050", "51-150"och "> 150". Antal tillsynsobjekt och beräknade totala kontrollavgifteri grupp 1 ing (Mkr/år) 0,3' Totalt för grupp 1: 2.Parti- och detaljhandel Skr. Antalettillsynsobjekt och storleken på dem varierar i denna gmpp beroen- 89/90:45de på uppgiftskälla. En redovisning görs därför av de olika uppgifterna och arbetsgmppensberäkning av antalet objekt. Enkätresultat (SLV 1989) Kiosker, atfärer, stormarknader (2,1) Partihallar (2,1) Grillavdelningar(1,1 III) < 6 Grillavdelningard.l 111) 6-25 Grillavdelningar (1,1 III) >25 21,710 0,954 2,962 0,445 0,027 * Kostnad för två mikrobiologiska prov uppskattas till , enligt nuvarande regler. SCB:s basfakta 88, tabeller ur företagsregistret Bransch (nr i basfakta 88) Antal Livsmedelsdetaljhandeln (6221) 15 847 Varuhushaiideln(621) 53 Partihandeln (6121) 2 563 Ibasfakta 88 anges att av de 18463 detaljhandelsföretagen har 12 346 st högst enanställd. Motsvarande för partihandeln är 2 563 varav 1 652 företag har endasten anställd. Av SLV:s enkät till miljö- och hälsoskyddsnämnderna kan utläsasatt det finns 636 partihallar. Enligt "Svensk dagligvaruhandel 88" uppgår antalet billevererande verksamhetsställen till 395. Ca 60snabbgrossistanläggningar tillkommer. Totalt enligt denna statistik finnsalltså 460 partihallar. Skillnaden 170 anläggningar har i beräkningen hänförts lillkategorin "<4 årsarbetskrafter". Med anställd menas i basfakta 88person för vilken företaget lämnar kontrolluppgift. Enligt"Svensk dagligvaruhandel " finns 8 700 butiker. Därtill kommerca 10000 kiosker och gatukök. (Gatukök hänförs till grupp 1). Enligt uppgiftfrån KIGA (och Gatukök) finns 4000 kiosker, varav 1 500 ärkombinerade kiosk och gatukök. De "rena" gatukökens antal är 500. Förbutiker, kiosker m.m. överensstämmer inte uppgifterna från de olika statistiklämnarna.(Ev. felkälla kan vara att livsmedelsbutiker i bensinstationer har räknats påolika sätt). Antaltillsynsobjekt och beräknade (otala kontrollavgifter i grupp 2 Omuättning (Mkr/år) 170 XI 500 0.3 :!25 i 25, X3000 X6000 0.7 0,8