prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Möjlighetbör ges till arrendatorema att omförhandla arrendena . Statenbör eventuellt se över avtalslagen så att klarare regler skapas för att undvikajuridiska processer. 22.42 Länsstyrelseni län: De av arbetsgmppen föreslagna arealbidragen för en treårig omställningsperiod är otillräckliga för en soci alt acceptabel förändring. Länsstyrelsenföreslår i stället en femårsperiod med jordbank för spannmålsodlare ochkontrollstationer för omprövning. Dessutom behövs riktade arealbidrag föråker- och betesmark i svagare skogs- och mellanbygder som har bevarandeintresseni fråga om regional sysselsättning, landskapsbild och kulturmiljö. Underfemårsperioden bör målet vara en anslutning till jordbanken motsvarande av åkerarealen. Medhänsyn till att konkreta odlingsalteraativ saknas anser att inlösenåtagandetskall gälla med successiv nedtrappning av inlösenpriset till dennivå utredningen föreslagit. Därefter bör branschen själv genom ett eget av denfinansierat organ tills vidare få svara för en gemensam export av uppkomnaöverskott. Under de år inlösenåtagandet gäller men också för årendärefter bör jordbankssystemet fortsätta Utredningenföreslår ett förlängt avvecklingsstöd till mjölkproducenter 163 hälsar detta med tiUfredsställdse men menar att Prop.1989/90:146 stödetbör göras mera attraktivt . Utredningenanvisar vägar att stödja vissa skuldsatta bmkare i stort enligttvå linjer-- . anser att en breddad tillämpning av ackordsförfarandeär att föredra. 22.43Länsstyrelsen i : En omställning kan inte ske Det föreslagna temporära inkomststödet bör enligt meningdärför utgå över . ---- Länsstyrelsenanser att det bör övervägas om det är tillräckligt att låta det temporärainkomststödet endast utgå . betänkandetföreslås andra statliga insatser för anpassning av jordbmksnäringen som löperunder . ---- Länsstyrelsenanser att arealbidraget är en lämplig bidragsform föratt stimulera tiU utvecklingsverksamhet inom jordbmket. Arealbidraget bör dockvara villkorat så att bidraget endast kan utgå när mark tas ur jordbmksproduktion. 22.49--------------------------- Länsstyrelseni län: Omställningen måste mötas medinsatser inom rådgivning och medel för utvecklingsarbete. Underen övergångstid på lägst bör ett generellt arealbidrag utgå somett inkomststöd.-- Som en del av övergångsstödet tillstyrker länsstyrelsenen fortsatt möjlighet till mjölkpension . 22.50------------------------------ Länsstyrelseni : Avvecklings- och anpass ningstiden bör vara längre än förslagets, med en starttidpunkt som, i förhållande till förslaget, senareläggs. Dentidsperiod arealbidraget utgår bör förlängas. 22.54Länsstyrelsen i : De svenska lantbmkama har genomregleringssystemet fortlöpande måst anpassa sig till systemets krav. När nustaten kräver, att lantbmket lämnar sin tidigre kurs och går över i en mer marknadsorienteradoch till ekosystemet bättre anpassad utveckling, är det rimligt att staten aktivtbistår lantbmket i omställningen. Enform härför är rådgivningen. Det är av betydelse, att det även fortsättningsvis finns en rådgivning i statlig regi. 22.56Länsstyrelsen i : Företagare som gjort större investeringarföre och blivit högt skuldsatta bör också få stöd. Länsstyrelsenavstyrker dock inlösen av fastigheter annat än i undantagsfall. 22.58Delegationen för glesbygdsfrågor: Delegationen vill understryka att åtgärder för att avreglera jordbmket måste kombineras med mycket kraft fulla insatser för att utveckla altemativ produktion och lokal vidareföräd ling samt för att stödja jordbmket i glesbygden och skogs- och mellanbyg derna. Delegationen anser inte att arbetsgmppens förslag uppfyller dessa krav i alla avseenden. Delegationen anser det också helt orealistiskt med 164 denkorta period inom vilken omställningen föreslås genomföras. Delega- Prop.1989/90:146 tionen anser att en successiv avreglering bör ske somkraftfulla Bilaga 2 insatser görs för att utveckla alternativen. 22.61Centralorganisationen /SR: Frågan är om inte om ställningstakten blir för snabb med LAG:s förslag. En successiv reduktion av överskottens kollektiva finansiering - säg - kan övervä gas. Därmed skulle behovet av andra riktade stöd till producenterna minskas. Inte minst för spannmålsodlare torde övergångstiden bli avgö rande för deras möjligheter att klara omställningen. 22.65Föreningen och spannmål: LAG föreslår speciella stöd till hårt skuldsattalantbrukare i syfte att reducera kapitalkostnaderna. Ett exempel som redovisasär att staten genom ackordsförfarande skall medverka vid obeståndssituationerdär staten indirekt är fordringsägare och där man anser att fömtsättningarfinns för att driva verksamheten vidare. LAG menar vidare att huvuddelen avandra större fordringsägare skall delta i ackordet och som argument för dettaanförs att "de på olika sätt dragit fördel av den fördapolitiken". Foderoch spannmål vill anföra två allvarliga invändningar mot detta resonemang. Fördet första kommer staten med ett sådant system ta på sig ett stort ansvareftersom myndigheter skall avgöra vilka lantbmkare som är kompetenta nog föratt få finnas kvar. Detta skall dock avgöras först när en lantbmkare hamnar påobestånd. Förslaget innebär därför en omänsklig press på lantbrukarna ochderas familjer. Givetvis måste det precis som i andra branscher accepteras enviss löpande naturlig sanering av marknaden, men detta skall avgöras av företagaraasskicklighet under rimliga marknadsvillkor och inte av någon statlig instans somi en extrem situation bestämmer vilka som får och inte får möjlighet att drivasin verksamhet vidare. Fördet andra anser föreningen det vara gravt felaktigt att påstå att lantbraketsleverantörsled dragit nytta av den förda jordbmkspolitiken. Foderoch spannmål föreslår att särskilt stöd till skuldsatta lantbmkare, i den måndet blir nödvändigt beroende på andra åtgärder, måste vara så konstmerat attdet träder i kraft innan obeståndssituationen är ett faktum. Om det genomförsett system med ackordsförfaranden i enlighet med LAG: s förslag måste dessavara statligt riktade, dvs. övriga fordringsägare skall inte drabbas. I annatfall är risken uppenbar att kreditmöjlighetema för lantbmksföretag helt kommeratt upphöra. 22.67Handelns samarbetsorgan i jordbmksfrågor: Det borde övervägasmöjligheten att förlänga den föreslagna produktionsanpassningen, under vilkensärskild hektarbunden kompensation utgår, med ytterligare . Denföreslagna tidsramen för genomförandet av reformen inom vissa mera komplexa och väsentiga vamområden bör kunna utsträckas i tiden. Det väsentliga är att målsättningama från början är givna och entydiga. 22.68Hushållningssällskapens förbund: Genom att medvetet pressa pri- Prop.1989/90:146 serna väldigt lågt och därefter gå in och köpa fastigheten till ett lågtpris Bilaga 2 kan sannolikt staten göra en långsiktig bra affär. Från etisk synpunkt är den dock oacceptabel . Attföratsätta att denna lantbmkare skulle ha möjlighet eUer intresse av att gå insom arrendator på fastigheten efter en sådan förlust visar åter på bristandekännedom om lantbmket. Dels är det ej möjligt att starta som arrendator med avsaknadav ett eget kapital, dels förräntas ej arrendet och dels kan finansiering inteordnas. Vidare innebär tvångsförsäljningen sannolikt en djup ekonomisk ochsocial kris för lantbmkaren. Allerfarenhet visar att den lantbmkare som får kraftiga ekonomiska problem förstförsöker kompensera dessa genom att satsa mer av sig själv. Resultatet blirofta att familjen splittras. förbmkas allt hans kapital. Personligaproblem och utslagning blir ofta följden. Denna person kommer med all sannolikhetatt lämna näringen, även om ha hade haft ekonomiska möjligheter att fortsättasom arrendator. Förbundethävdar att övergångsperioden måste vara och att ett förlängtomställningsstöd är en absolut nödvändighet för att lantbmket skall klaraomställningen. ---- Detär av störta vikt att en övergång till en mindre reglerad jordbruksmarknadsker under kontrollerade former. Detta innebär att vissa delar av prisregleringen bör bestå, bl. a. mjölkprisregleringen. Inlösen av övehkottskvantiteter av spannmål måste ske under en realtivt lång övergångsperiod (). Konstmktiva medel för överföring av åker mark till annan användning måste skapas. 22.71 : Det är mycket svårt att bedöma humvida LAG: s avvägning och omfattning svarar upp till kravet om en socialt acceptabel anpassning men mot den erfarenhet som KF har av problemen med snabba omställningar inom jordbmket kan KF acceptera förlängning (utöver de tre) av stödet och därmed erforderlig höjning av stödbeloppet. Detfinns anledning att myndigheterna mycket noga följer på vilket sätt näringenförmår att hantera överskottsproblematiken . 22.72----------------------------- Landsorganisationeni : Konsumentpolitiskt delar LOarbetsgrappens bedömning att en övergångsperiod i och för sig är enrimlig tidsram. Deförändringar som förestår är emellertid mycket omfattande. Mycket noggrannaöverväganden måste därför göras beträffande i första hand sociala ochregionalpolitiska konsekvenser innan övergångsperiodens längd fastställs. LOavvisar bestämt permanenta stöd som arealbidrag eller skattemässi ga särlösningar för lantbrakare.---- Iövrigt har LO inget att erinra mot de konkreta förslag till övergångsåtgärdersom arbetsgruppen föreslår. 22.74Lantbrukarnas riksförbund: LAG skriver att omställningen skall ske Prop.1989/90:146 under sociaU acceptabla former. Det betraktar LRF som ensjälvklarhet, Bilaga 2 menanser inte att LAG:s tolkning är acceptabel. genomgripandeomställningen blir och hur den utsträcks på så krävs samhällsinsatsermed avsevärt högre ambitionsnivå än den som LAG förordar. Ensärskild problemgmpp är arrendatorer, som LAG tagit mycket lätt på. Den paragraf i avtalslagen som LAG pekar på tillämpas ytterst restrik tivt och lär inte kunna tillämpas på arrendeavtal. En arrendator kan heller inte, som LAG tycks tro, ensidigt frånträda ett arrende utan att riskera krav på skadestånd.- Ungefär40% av arealen är under arrende. Arrendatorerna mås te betala arrende oberoende av de aktuella priseraa. Detta innebär att arrendatoreraa blir en särskilt utsatt gmpp om LAG:s förslag genomförs. ---- Ävenefter en långtgående förenkling av det system som används förprissättningen m.m. kommer näringen att ställa krav på inflytande över systemets utformning och löpande tillämpning. Det är nöd vändigt att följa produktions- och lönsamhetsutvecklingen. Omställningen i sig och ändringarna i regelsystemet måste ske under kontrollerade for mer. Därför kommer behovet av en fast ordning för regelbundna överlägg ningar att vara minst lika stort som .----- LAG:s förslag till övergångsåtgärder avstår LRF från att närmare kommenteraeftersom LRF utgår ifrån att de inte kommer att aktualiseras. Som aUmän reflexionvill dock LRF framföra att den nakna cynism som visas i den tilltänktabehandlingen av lantbmkare som hamnar på obestånd till följd av den nyapolitiken torde vara svår att överträffa. 22.76Småbrukare i Väst: Övergångstiden verkar vara i kortaste laget. ---- Vi ser hellre att pengama utbetalas som bmkarstöd än som arealer sättning. -- De miljöfarliga storjordbmken har haft sin tid och miss lyckats totalt. Det måste nu bli småbmkens tur att få del av kakan. Viställer oss också ytterst tveksamma till det föreslagna stödet till högtskuldsatta bmkare för rekonstmktion eller avveckling av företagen. I dennagrupp har lantbmksnämndema redan pumpat in allt för mycket pengar. 22.80Svenska lantarbetareförbundet: Principiellt bör övergångs perioder göras så korta som möjligt. Deförändringar som förestår är emellertid mycket omfattande. SLFanser att en femårig övergångsperiod är mera rimlig från omställningssynpunkt. 22.85Sveriges jordägareförbund: Vi föreslår att övergången till en ny livsmedelspolitik sker ihuvudsak- genom successiv anpassning av inlösenprisernaunder men betonar att även kapitalförluster m. m. på grand avomställningen måste ersättas. ---- Ersättningbör utgå till jordbmkare som varaktigt är en lämpligperiod tar mark ur produktion och anpassar byggnader, arbets kraft m.m. till en minskad produktion. Ersättningen skaU omfatta dels 167 ersättningför minskat markvärde, dels ersättning för annan skada, dvs. Prop.1989/90:146 anpassning av driften till en minskad produktion, bl. a. i vadavser ekono- Bilaga 2 mibyggnader, arbetskraft, maskiner m.m. Omlivsmedelsproduktionen åtempptages inom , skall ersättningenåterbetalas. Viföreslår att--- arrendelagstiftningen blir föremål för en allmän översynmed inriktningen, att för mellanhavanden mellan arrendator och jordägare skallgälla samma regler som för övriga näringsidkare i , dvs.att de själva genom frivilliga avtal beslutar om sina företag. Detkan övervägas, att de nya reglema tillämpas endast på arrendeavtal ingångnaefter den nya jordbmkspolitikens ikraftträdande. 22.86Sveriges jordbmksarrendatorers förbund: Arrendeavtal är i allmänhet upprättadeatt gälla 5 eller . LAG anger i sitt betänkande att arrendatom med stöd av36 § avtalslagen skall kunna få sina arrendevillkor prövade med hänsyn till denuppkomna situationen. Enligt SJA:s uppfattning är dock 36 § avtalslagen endasti undantagsfall tillämpbar i de situationer som här kan uppkomma. Särskildabestämmelser måste därför tillskapas vilka ger en arrendator rätt att säga uppavtalet eller ändra villkoren om gmnden för avtalsförhållandet ändras tillföljd av ny Hvsme-ddspolitik. Deförändringar som förestår måste ske i sådan takt att gjordainvesteringar kan avskrivas . Skulle förändringar i något fallbehöva forceras, måste särskilda regler utformas enligt vilka staten tarekonomiskt ansvar för såväl arrendatoms som för jordägarens egendom.---- Kravetpå inlösen, får inte vare sig begränsas till vissa fastighetereller endast till fast egendom. harätt att få sin egendom inlöst. 22.88 : Livsmedelsindustrin måste ges plats att aktivt delta i arbetet med att utveckla detaljlösningar enligt utredningens förslag. ---- SLIMinstämmer i arbetsgmppens krav på reformprogrammet ---- ochstödjer utredningens förslag om arealstöd liksom stödet till skuldsatta bönder och avvecklingsstödet. SLIMvill i detta sammanhang framhåUa att avregleringen innebär inte attdet svenska jordbmket slås ut som LRF redovisat . Attpå detta sätt beskriva den framtida verkligheten för jordbmket kan ta död på framtidstron för många jordbmkare . 22.89 : Enligt TCO:s mening bör en skilda företag inte tillåtas införa marknadsregleringar, som med nödvän dighet kommer att bli konkurrensbegränsande. Om vissa regleringar bibe hålls i en framtida jordbmkspolitik bör dessa enligt TCO:s mening admi nistreras av offentligrättsligt reglerade organ, antingen av statens jord bmksnämnd eller av fristående organ. En möjlighet vore enligt TCO:s mening att tillvarata den erfarenhet som finns i dagens regleringsförening ar. Efteren omorganisation och förändring av styrelsesammansättningen i 168 riktning mot mindredominans för näringens ekonomiska intressen skulle Prop. 1989/90:146 tvåregleringsföreningar, en för animalier och en för vegetabilier, kunna Bilaga 2 administrera de regleringar som skall avvecklas under enövergångsperiod, liksom de regleringar som eventuellt kommer att finnasdärefter. Omställningentill nya fömtsättningar blir-- allra svårast för spannmålsodlama.TCO håller det för sannolikt att det kan behövas medarealstöd än vad arbetsgmppen föreslagit. Övergångsperiodenmåste användas till att utveckla nya användningsområden för den åkerareal sominte behövs för produktion av livsmedel. ------ Detär viktigt att göra en avvägning mellan ekonomiska önske mål -- å ena sidan och hänsyn till natur, miljö och landskapsvård å Jordbmketbör givetvis inte gå från ett bidragsberoende till ett annat. ---- Ökaderesurser bör enligt TCO: s mening anvisas för utbildning ochrådgivning i ekonomiskt och miljömässigt riktig gödsling. 22.90Trädgårdsnäringens riksförbund: Utan att upprepa hela den argumentation somlåg till gmnd för besluten att håUa trädgårdsproduktionen utanföromställningsprogrammet (omställning 90) vill förbundet även beträffande LAG-förslagetunderstryka angelägenheten av att denna inte leder till att omstäUningsbidraginförs för fmkt, bär och grönsaksodling. Utredningen presenterar ingakonsekvensstudier för omläggning av spannmålsproduktionen till annan produktion.1 avsaknad av sådant underlag anser förbundet att omläggningsstöd inte heUerkan införas. Redan en utökning av arealen för de större grönsakskultureraa mednågot 10-taIs hektar kan ödelägga marknadsjämvikten för dessa. ---- Förbundetvill understryka nödvändigheten av att den tänkta omläggningsprocessenför jordbmket inte sker för drastiskt och snabbt. Vi anser att utredningen påett teoretiskt och okänsligt sätt fastlagt tidsperspektivet för omläggningen.I detta avseende menar förbundet att utredningen visar uppenbar brist påsocial och medborgerlig aktning för en yrkeskår som traditionellt utgjort baseni det svenska folkhushållet. 23.5Socialstyrelsen: Förslagen är ganska allmänt hållna och beskrivna konsekvenserkan kanske mer eller mindre uppfattas som fromma förhoppningar. Det är enligtsocialstyrelsens mening angeläget att reformen utvärderas fortlöpande och attdet finns en beredskap för att ingripa om det skulle uppstå icke önskvärdaeffekter. 23.13Statens jordbmksnämnd:---------------------------------------- Ett särskiltproblem är den osäker het om vad avvecklingen av den intema marknadsregleringen innebär för olika kategorier av jordbmkare, i olika områden, etc. Det är enligt JN angeläget att underlag finns så att det är möjligt att följa 169 bl.a.den ekonomiska utvecklingen i jordbmket. Det är t.ex. viktigt att Prop.1989/90:146 analyser görs över hur jordbmksstödet fördelas till olika regioneroch olika Bilaga 2 bmkarkategorier. Sådana analyser kan också användas tillatt utvärdera effekteraaav dessa stöd. Isamband med en avveckling av den interaa marknadsregleringen för svinner möjligheten att betala ut kvalitetstiUägg m. m. enligt nu existeran de system.--- För att upprätthålla och ytterligare höja den kvalitets nivå som det nuvarande systemet givit finns det skäl att verksamheten med bestämning, märkning och kontroll av kvaliteter fortsätter. 23.14 konsumentdelegation: Det är angeläget att konsumentintressena bevakas även i fortsättningen. KD fömtsätts delta i omställningsprocessen. Frågan om KD:s roll på en framtida avreglerad marknad bör diskuteras senare, med ledning av bl.a. övergångstidens erfarenheter. Hygien-och redlighetsaspektema är viktiga att följa i ett mer "öppet" system som efterhand också kommer att innehåUa mer import. 23.15------------------------- : Syssdsättningsförändringama ochomställningaraa-- kan bli betydande i regioner med stor jord brakssektor. -- Det är viktigt att konsekvensema följs kontinuerligt underomställningsperioden av ansvariga myndigheter samt att en god samordning sker-- . 23.17Statens industriverk: SIND instämmer i nödvändigheten att noggrant följautvecklingen under övergången till ett i huvudsak avreglerat system. 23.21Statistiska centralbyrån: En ny jordbmkspolitik kommer att ställa förändradeoch delvis nya krav på den ekonomiska statistiken för jordbmket. SCB fömtsätteratt uppläggningen av denna statistik kommer att behandlas i den översyn av jordbmksstatistikensom aviseras i budgetpropositionen för jordbmksdepartementet (prop.1989/90:100 bil.l 1). 23.29Sveriges : De förändringar som föreslås innebär i fleraavseenden ett "systemskifte" av så radikal natur att man ej kan idetalj fömtse konsekvenseraa i alla avseenden, vilket LAG själv för övrigtpåpekar. Det är därför angeläget att satsa på olika slag av kontrollstationer. 23.44Länsstyrelsen i : Då utredningens förslag innebär omfattande stmkturellaförändringar fömtsätter att statsmakterna noga följerutvecklingen inom jordbmkssektora för att snabbt kunna vidta åtgärder moteventuella negativa effekter som kan vara svåra att föratse omfattningenav. Det är också viktigt att förändringaraa sker i samklang med den interaationellautvecklingen när det gäller frågor om exempelvis gränsskydd ochmiljölagstiftning. 23.54 iJämtlands län: Vi vill betona vikten av att statsmak- Prop. 1989/90:146 teraa kontinueriigt och allsidigt följer upp utvecklingen efter avreglering- Bilaga 2 en.Det är givetvis svårare att fömtse alla konsekvenser i ett marknadsorienterat lantbmkän i ett reglerat. Just därför bör uppföljningen göras noggrann för att kunnaavvärja icke önskvärda problem och tendenser. 23.55------------------------------ Länsstyrelseni : anser att ett parfasta kontrollstationer bör läggas in . Sådanakontrollstationer ger möjlighet till utvärdering av föreslagna statligainsatser som smärre kurskortigeringar kan företas innan eventu-eUa ofömtseddaomställningsproblem fått aUtför vidlyftiga proportioner. 23.83Sveriges civiUörsvarsförbund: Reformen måste följasupp under genomförandet så att de små och medelstora jordbmken med mångsidig produktiongynnas på bekostnad av storskalig och mono-kulturell jordbmksproduktion. 23.89Tjänstemännens centralorganisation: Det bör noteras att det finnsmycket begränsade erfarenheter av vad som händer när ett regleringssystemavskaffas och marknadskrafteraa ges ökat spelmm. Destoangelägnare blir det då med ingående konsekvensstudier av den då pågående omställningen från reglering till mark nadsstyming. 24.10Lantbruksstyrelsen: Utvecklingsinsatser, kostnader för dju rens hälso- och sjukvård, lantbmksstatistik, etableringsstöd m. m. finansi eras till stora delar med prisregleringsmedel. Upphör möj lighetema för sådan finansiering bör enligt lantbmksstyrelsens uppfattning i stället budgetmedel utgå. 24.12 : Omhandelsutbytet med om väriden skulle öka, behövs ytterligareresurser för livsmedelskontroll. vill i det sammanhangeterinra om att viss kontrollverksamhet finansieras medregleringsmedel. Det är angeläget att finansieringen av sådankontrollverksamhet säkras också när en ny livsmedelspolitik genomförs. 24.13 : Deförslag som LAG redovisar medför att mycket stora delar av regleringsföreningaraasarbete bortfaUer. Enligt JN: s uppfattning kan regleringsföreningaraa påjordbrakets område avskaffas den Ijuli 1991. De arbetsuppgifter som återstårkan med fördel utföras av JN eller i JN:s regi. Vad gäller ägg, ost ochsmör finns nu bestämmelser om mnmärkning vid export. Dessa bestämmelser bör enligt JN omprövas i samband med en 171 avvecklingav den intema marknadsregleringen. Däremot kan det vara Prop. 1989/90:146 rimligt att exportörerna friviUigt kan använda mnmärkning. 24.29----------------------- Sverigeslantbruksuniversitet: Utöver direkta anslag baseras till stor del forskning, utveckling och rådgivning på medel från regleringsmedel, miljöavgifter m. m., som föreslås avvecklas. Utredningen har inte tagit upp dessa konsekvenser av sitt förslag och inte heller finns några kommen tarer i de särskilda yttrandena. Konsekvenserav en avreglering och slopande av miljöavgifter blir att all verksamhet som byggts upp med dessa medel upphör såvida inte alteraa tiva finansieringsformer byggs upp på annat sätt. 24.30 Skogs-och jordbrukets forskningsråd: vill uppmärksamma att ett betydande belopp ställs till förfogande för FoU-arbete genom s.k.kollektiv finansiering.-- 1 ett avreglerat jordbmk kan det bli svårtatt få fram motsvarande medel från de företag som har att agera på en frimarknad. Behov av att finansiera denna typ av verksamhet genom ianspråktagandeav budgetmedel kan därmed uppstå. 24.61Centralorganisationen /SR: Konsumentpolitiska hänsyn har kunnat få gehör iregleringsföreningarnas utvecklingsarbete. Det är nödvändigt att detkvalitetsarbete som bedrivs via föreningaraa får en fortsättning även om deavvecklas. 24.64Fritidsodlingens riksorganisation: Vi vill understryka vikten avatt ett eventuellt beslut om avveckling av regleringsavgifteraa utformas så attden rådgivningsverksamhet och det utvecklingsarbete som har byggts upp medstöd av återförda avgiftsmedel inte därmed spolieras utan i stället snarare kanfortsätta att förbättras.