prop · GD0343 · 1989-12-31 00:00:00 — Till bilden hör ju att bankema kan drabbas hårt av enplötslig allmän misstro på marknaden och insättarna skyndar sig att ta ut inneståendemedel (i förekommer ingen försäkring av insättarmedd som skydd vid bankfallissemangsåsom i utlandet). Denna påfrestning på banksystemet kan kortfristigtmotverkas av upplåning i , långfristigt är det ingen lösning.Försäkringsbolag torde inte på samma sätt drabbas av likviditetskontraktion. Iett längre perspektiv frågar man sig om icke nedklassningen av försäkringsbolagenkan komma att leda till en utträngning av försäkringsgarantin på marknaden tillförmån för bankgarantin. Den oflfiddlt sanktionerade, "bästa",säkerheten kommer att efterfrågas på marknaden, medan säkerhet utan formelltvärde småningom heh kommer att försvinna. Det begynnande samarbete, somförekommer mellan olika typer av garantigivare kommer med ett slag attförsvinna. Givetvis finns själva riskdelningsmomentet kvar, men deneftersträvade portföljutjämningen mellan de två typerna av garantigivarekommer inte till stånd: Försäkringsbolagen kommer endast att erbjudas"risker" för avlastning, inte ett genomsnitt av förstklassiga och acceptablaengagemang. Avdet sagda framgår att det inte finns sakskäl för den nu föreslagna nedklassningenav försäkringsbolag i säkerhetshänseende. 4.18 AB Prop. Bilaga 2 Det är SEK:sprimära verksamhet att lämna exportkrediter i samband med större kapitalvamleveranseroch då ofta nyckelfärdiga projekt med viss leverans/byggtid. Utbetalning under SEK:skrediter sker oftast i takt med att delleveranser eller byggprestiitionerfullgörs. Avtalade men ännu icke utbetalda krediter uppgår därför hos SEK tillansenliga belopp. Per var volymen . Avdetta belopp avsåg krediter i den statstödda sektorn. SEKhar möjlighet all stoppa utbetalningarna om de underiiggande affärer/leveransersom kreditema beviljats för ej fullgörs i avsedd ordning, om låntagaren blir insolventeller för SEK godtagbar säkerhet ej kan presteras. Utbetalningarna är såledesberoende av att vissa prestationer fullgörs från exportörernas sida och avlåntagarnas och garanternas fortbestånd. Krediterna kan från denna synpunktenjämföras med byggnadskrediliv, vilka inte är underkastade kapitahäckningskrav. SEKfömtsätter att av bolaget lämnade offerter inte kräver kapitaltäckning ändå ge följande bakgmnd. De offererade men ej avtalade kreditema har betydelseframför allt i den statstödda sektorn där de per uppgick till6,. Skälet därtill är atl det inom den statsstödda sektornenligt internationell överenskommelse, kan lämnas ett kostnadsfritt kreditlöftetill fast ränta för en period av . Sådana löften kan användas av exportöremasom skydd mot uppåtgående räntor. Detta skydd har stor betydelse för mångaexportörer. Offertema utnyttjas dock mycket sällan. Erfarenhetsmässigt ledermindre än av offertema till en kredit. Av dessa hamnar endast en mindredel i statssektom. Genom att villkoren i marknadssektorn ofta är fördelaktigareän vid den statsstödda kreditgivningen utnyttjas inte offerten, utan kreditenlämnas i stället på kommersiella villkor i marknadssektorn även om ingen offertlämnats i denna sektor. De kreditlöften som lämnas i marknadssektom får meraanses vara en del i en dialog om lånekonstruktionen. Löftesprovision utgår ej.Offerterna omfattar inte räntan och även övriga villkor gör att värdet av ettkreditlöfte är obetydligt. Ränte-och valutaswapar är ett för SEK viktigt och användbart instmment iverksamheten för att skapa lägre upplåningskostnader. De avtal som i dagallmänt används av bankema på den internationella swapmark-naden och som SEKockså använder har utarbetats av ().Enligt avtalens konstmktion och villkor skall en part äga rätt att "netta"samtliga swappar med motparten i händelse av etl fallissemang. Cooke-kommitténhar inte ansett sig kunna acceptera netting enligt . ISDA har i försök att övertyga tillsynsmyndig heterna om alt netting borde godtas bl. a. inhämtat yttranden i frågan (s. k. legal opinions) från ett antal framstående advokatfirmor i , , , och . Trots att samtliga uttalat sig för att "netting" sannolikt skulle godkännas enligt respektive länderskonkursbe stämmelser har i avsaknad av lagregler och domstolsav göranden i frågan inte ansett sig kunna godkänna netting under ISDA- 182 avtalet.Under år 1988 har emellertid i framlagts ett förslag om en Prop. 1989/90:43ändring av konkurslagen för att just åstadkomma att "netting"upprätt- Bilaga 2 hålls i händelse av konkurs. Förslaget har godkänts avSenaten och kommer slutgiltigt att prövas av Representanthuset under år 1989.Om lagförslaget godkänns finns skäl att anta att kommer attompröva sin inställning. I annat fall upprätthålls inte längre principen omenhetliga regler inom OECD-området. Enligtnu gällande kapitaltäckningsregler för bankerna och enligt kreditmarknadskommitténsförslag likställs försäkringsbolagen med bankerna ur risksynpunkt. Kapitaltäckningsgmppenhar dock tagit intryck av förslag på denna punkt och föreslårtvärtemot att försäkringsbolagen inte skall likställas med bankerna urrisksynpunkt. SomSEK närmare utvecklat i sitt remissvar avseende betänkandet "Statens rollvid finansiering av export" (SOU 1988:42) är riskavtäckning-en del störstaproblemet vid svensk exportkreditgivning. Detta gäller både politiska ochkommersiella kreditrisker. Speciellt vid risker upp till och inom OECD-området,dit en allt större del av den svenska exporten går, harförsäkringslösningar och garantier från kreditförsäkringsbolag kommit att få enviss betydelse. En försämring av försäkringsbolagens ställning från kapitaltäckningssynpunklskulle försvåra och fördyra sådana lösningar. Mot bakgmnd av att i vart fall desvenska försäkringsbolagen kan bedömas ha en betryggande soliditet och stårunder i princip motsvarande tillsyn som bankerna och finansbolagen finnsenligt SEK;s uppfattning skäl att låta fordringar på svenska försäkringsbolagha samma kapitalkrav som fordringar på andra företag som bedriverbankverksamhet. Närdet gäller beräkningen av kapitalkravet anser att vissa definitioner ochgränsdragningar behöver övervägas och preciseras ytterligare vid den praktiskatillämpningen. Det gäller bl.a. behandlingen av framtida leveranser avvärdepapper, som enligt mening, inte skall tas upp iriskklassificeringen förrän leverans skett. SBABvill också peka på att vissa fordringar som kan betraktas som helt riskfriaeftersom staten svarar för dem, ändå vid riskklassificeringen betraktas somriskfordringar. Det gäller t.ex. värdepapper utgivna av Tele-invest och SJ.Samma fråga kan också resas beträffande t. ex. och egnavärdepapper, vilkas säkerhet grundas på bl.a. statliga garantiförbindelser. Investeringsbankenifrågasätter förslaget att kapitalkravet för ett kredit marknadsbolags innehav av aktier i finansieringssyfte skall öka till . Investeringsbankens erfarenhet av satsningar av verkligt riskkapital ger vid handen att en femårsperiod är för kort. Andra metoder bör väljas om det är önskvärt att förhindra långvariga innehav av place ringsaktier. 4.21 () Prop. Bilaga 2 Om detvisar sig omöjligt att få gehör för de svenska särintressen, som bottnar i den samhällsviktigasociala bostadspolitiken och om Cooke-reglerna i nuvarande utformning skullekomma att tillämpas i , borde staten garantera en angelägen prioriteradbostadsfinansiering. Utan att gå in på detaljer förefaller det enligt SABOmöjligt, att med andra medel än lagbestämmelser om kapitalkrav kunnatillförsäkra bostadsfinansieringen acceptabla villkor. bör kunna erhålla speciellarättigheter i utbyte mot att de uppfyller vissa krav. Till exempel bör inom Cooke-reglernasnuvarande skrivning kunna accepteras, alt av staten garanterade värdehandlingaroch andra fordringar (mot säkerhet i fast egendom) placeras i riskklass sommotsvarar dagen kapitalkrav. Med en social bostadspolitik av svensk modellskulle sådana garantiåtaganden vara i stort sett riskfria för staten. Avavgörande betydelse är hur tolkar regler i förhållandetill de svenska nuvarande reglerna och om tolkningen kommer att accepteras avomvärlden. framhåller att har särskildlagstiftning för både bank- och försäkringskunders krav på trygghet. Attlagarna efterlevs kontrolleras av offentliga kontrollorgan, bankinspektionenoch försäkringsinspektionen. Som kapitaUäckningsgruppen själv anför har desvenska försäkringsbolagen en mycket betryggande soliditet. De regler som nudiskuteras innebär att kapitalkravet 1,kommer för försäkringsföretag atthöjas till och sålunda bli fem gånger så högt som för bankverksamhet. En sådannedvärdering av försäkringsbolag från kapitalkravssynpunkt förefallerförbundet i hög grad orättvis, speciellt som förbundet inte kunnat finna att kapitaltäckningsgruppengjort någon analys som motiverar att försäkringsbolag i berört avseende jämställsmed vilka andra bolag som helst. förstår kommer den riskklassificering som föreslås att allvariigtdrabba kreditförsäkringsverksamheten. Berörda bolag lämnar skydd förkreditrisker och är att jämställa med bankernas garantigivning, och lika mycketvärd. Den föreslagna förändringen av försäkringsföretags riskklassificeringkommer att slå mot konsumenterna, som i stort sett endast har bankerna attvända sig till om förslagen genomförs. Bankerna kan då sätta de priser de vill. på nytt tar upp frågan om kapitalkrav för fordran påförsäkringsföretag, borde möjligheterna att få 10-gruppens länder att accepteraen regeländring vara goda, med de skäl kapitaltäckningsgruppen har,till att försäkrings- och bankföretag skall jämställas, speciellt som motsvarandeförhållanden syns råda i . Bilaga 2 LRFframhåller att motivet för det explosionsartade kravet på kapitaltäckning fråndagens krav till härrör sig från erfarenheter från vissa andra länder, t.ex. där det förekommit betydande förluster på krediter till jordbruket.Enligt LRF finns det en lång rad av faktorer som talar för att säkerhet ipanträtt i svenskt lantbruk varit förenat med utomordentligtliten risk. Politiskstabilitet: har i modern tid förskonats från direkta verkningar avkrig. Det svenska samhället har präglats av politisk och ekonomisk stabilitet.Den ekonomiska politiken har som ett av sina främsta mål haft att hålla ned denöppna arbetslösheten. Därtill har politiken vad avser den sociala ambitionenvarit mycket hög. m.: Förödande naturyttringar i form av översvämningar, orkaner,jordbävningar, vulkanutbrott etc. har varit förskonat ifrån. Klimateti ger också den fördelen att insektstryck och andra skadegörare hållspå en begränsad nivå. Fömtsättningama för produktion av jordbruksvaror ärförhållandevis likartade mellan åren. Variationerna är som regel av mindreomfattning och inskränker sig i princip till växtodlingen. m.: har ett synnerligen välutvecklat fastighets-inskrivningsväsendeför att lämnade pantbrev gäller i avsedd fastighet och med i gravalionsbevisangivet förmånsrättsläge. Den jordförvärvslag som finns har delvis till uppgiftatt säkra kunskapen hos näringens utövare. Kravet på utbildning inom områdetför att få förvärvstillstånd utgör härvid en viktig faktor. Vidare verkar denprisprövning som sker att öka förutsättningarna för att nå en acceptabellönsamhet i lantbmksföretagel. På grund av svag lönsamhet i näringen har därförprisutvecklingen varit liten sett i ett längre perspektiv. Dessutom sker störredelen av fastighetsöverlåtelserna inom familjen, vilket oftast innebär lägrepriser än på öppna marknaden. Myndighet fastställer värdet på en fastighetgenom fastighetstaxering. För kreditgivarna har detta förhållande kommit tilluttryck i att kapitaltäckningskravet för krediter mot säkerhet av inteckning i lantbmkhar varit och är lågt (för inteckning inom av värdet). Pä politisk väghar det i anvisningar föreskrivits att en viss minsta kvalitet på byggnaderskall hållas. Byggkvaliteten medför också att byggnaderna väl står emot ettskiftande klimat. Detsvenska lantbruket: I mer än kanske något annat land är landbruk ett kombinationsföretagande. Endast en tredjedel av lantbmkar- kåren räknas till hdtidslantbmkare. Även inom denna gmpp finns en betydande riskspridning, varierande beroende på var i landet man befin ner sig. Skogsbmk är självfallet härvid det vanligaste och viktigaste komp lementet till jordbmk. har erkänt duktiga lantbmksföretagare som med god utbildning och etl brett kunnande leder sitt företag. Soliditeten bland lantbruksföretagen är generellt sett tillfredsställande för att inte säga god. Den har varierat . Vid en avveckling är som regel soliditeten betydligt högre på gmnd av att fastig hetsvärdet oftast underskattas i kalkyleringen. Lantbruksfinansieringen i ]85 har varit och ären nationell fråga. Statliga lånegarantier kan Prop. 1989/90:43 erhållas av lantbmkareför driftskredit, investeringar och fastighets- Bilaga 2 förvärv. Med anledninghärav minskas bankemas risklagande väsentligt. har en mycket välfungerande kreditmarknad med kunskap i värderingsfrågor och lantbmkets fömtsättningar.Detta för att näringen har en mycket hög kreditvärdering. Lönsamheteninom det svenska lantbmket är och har varit låg. Därav föreligger och harförelegat konkursrisker. Emellertid är och har uthålligheten varit stor.Anledningen härtill är de ovan angivna faktorema. Därför är och har antaletinträffade konkurser varit förhållandevis mycket få. Av drygt 100000 jordbmksföretagförsätts 100-talet företag i konkurs. Svenskakredit avstyrker den föreslagna riskklassificeringen av fordringar på ochgarantier av försäkringsbolag saml anför följande. Detär oklart vad de egentliga skälen är till denna bedömning av fordran påförsäkringsföretag såsom varande en sämre fordran än den på bank. Det harupplysts att orsaken är att försäkringsföretag mycket sällan är låntagare ochatt det därför saknar egentlig betydelse. Det kan vara riktigt att försäkringsföretagtypiskt sett inte är en vanlig kategori av låntagare. Det betyder dock inte attdet skulle sakna betydelse för försäkringsföretag med vilken kvalitet deuppträder som låntagare. Exempel finns också på att försäkringsföretaguppträder som betydande kredittagare på den internationella lånemarknaden. En omklassificeringinnebär att långivare som styrs av nu föreslagna regler kommer att kräva etthögre pris på sin utlåning . Detta följer av avkastningskravet pådet i bankrörelsen sysselsatta egna kapitalet. Förbåde bank och försäkringsföretag finns särskild lagstiftning som var för sigtillgodoser särskilda skyddsintressen. För bankväsendet har således insättarskyddetvarit vägledande och för försäkringsföretagen deras förmåga att fullgöra sinaåtaganden gentemot försäkringstagare, den s. k. soliditetsprincipen. Därtillsker för efterlevnaden av dessa skyddsintressen offentlig kontroll av bankersåväl som försäkringsföretag genom bankinspektionen resp. försäkringsinspektionen.Liknande regler finns i alla EG-anslutna länder. Utifrån dessa likartaderegelsystem för bank och försäkringsföretag är det naturiigt och sakligtbefogat att jämställa fordringar på företagen såsom också har skett under långtid i svensk bankrördsdag. För övrigt kan påpekas att svenskaförsäkringsföretags soliditet och konsolideringsgrad måste generellt settanses mycket god, såväl sett i ett internationellt perspektiv som i jämförelsemed svenska banker. Settur ett samhälls- och försäkringstagarperspektiv måste det därför uppfattas som mycket negativt för försäkringsverksamhet att inte längre åtnjuta lagstiftarens förtroende som kreditrisk ställd utom all diskussion. 1 synnerhet får del dock allvarliga konsekvenser för kreditförsäkringsverk samheten, vars verksamhet omfattar skydd för kreditrisker och därigenom är ett viktigt altemativ till bankernas garantigivning. Detta torde ej endast gälla och utan även i övrigt där motsvarande 186 Orsaken är inte endast den direkta påverkan som Prop. 1989/90:43bankrörelselagens regler med anknytande regelverk får för t. ex. de före- Bilaga 2 slagna s.k. kredilmarknadsbolagen utan även den påverkan som dennalagstiftning har på ett flertal andra regelsystem som föreskriver säkerhet vidt. ex. upphandling av entreprenader och leveranser. Detkan nämnas atl vid kontakt med nordiska kollegor () som driver kreditförsäkring i sina resp. länder, konstateras attderas verksamhet inom området kommer att allvarligt påverkas om motsvarandebestämmelser genomförs i dessa länder. Negativa reaktioner mot Cooke-kommitténsförslag till kapitaltäckningsregler har också framförts av etl antal bolagutom , vilka ingår i den internationella branschorganisationen (). Vid ett sammanträde i Madridden beslöt denna organisation enhälligt att skrivelser med yrkandepå en förändring av kapitaltäckningsreglerna till förmån förförsäkringsbolagen skulle avsändas till och till berörda organinom EEC bl.a. CEA (Committé Europeen d'). Uppföljning av dessaskrivelser skulle ske genom personliga uppvaktninga där lCIA:s ståndpunktnärmare skulle motiveras. Dessutom skulle de enskilda bolagen inom vartoch ett på del nationella planet verka för en förbättring avförsäkringsbolagens riskkategoriplacering. Dennegativa påverkan som detta lagstiftningsförslag medför för kreditförsäkringsverksamhetenär som nämnts av två slag. En direkt sådan genom att det affärs- och riskutbytesom finns mellan å ena sidan bank och finansiella institut som harmotsvarande lagstiftning samt å andra sidan kreditförsäkringsbolag i framtidenkommer att avsevärt försvåra och sannolika omöjliggöras. förekommer etticke oväsentligt utbyte av kreditrisker mellan bank och kreditförsäkringsbolag,som möjliggör en riskutjämning mellan systemen atl jämföra med syndikering avrisker banker emellan. Försäkringssystemet kan här erbjuda ett komplement ochett sätt atl för goda kreditrisker tillhandahålla det intemationellaförsäkringskapitalets förmåga all absorbera risker. Detta också till en kostnadsom i en del situationer kan ställa sig konkurrenskraftig jämfört med atl bankhåller hela kreditrisken i egen portfölj. Fömtsättningen för dylika riskddningsuppläggär självfallet att den fordran som banken får på försäkringsföretaget är anseddsom den allra bästa och jämställd med fordran på bank. Med den föreslagnalagstiftningen torde också ett fortsatt garantiställande frånförsäkringsföretag till kreditmarknadsbolag vara uteslutet. Ett exempel härpåär AB som är en mycket viktig refinansieringskälla försvensk export. Denna verksamhet skulle bli helt hänvisad till banker somgaranter av sin portfölj. Istatliga och kommunala upphandlingsregler och förordningar stipule ras att säkerhet skall ställas i samband med entreprenader och leveranser. Dessa regelverk tar ofta sin utgångspunkt i lagstiftning och kan därför komma att förändras till mer schablonartade regler i överensstämmelse med då gällande synsätt på klassificering. I många nu gällande regelverk jämställs garanti från bank och försäkringsföretag, vilket t.ex. framgår av reglerna för s.k. samordnad generalentreprenad inom byggnadsindustrin. Ett annat exempel ärresegarantilagen där som säkerhet anges garanti från Prop. 1989/90:43 bank och försäkringsföretag. Äveni internationella sammanhang jämställes garanti från bank coh försäkringsbolag,vilket t.ex. framgår av International Chambers of Com-merce's s.k."Uniform mles for contrakt guarantees nr. Det kan också nämnasatt i det pågående arbetet under International Chambers of Commerce'söverinseende avseende unconditional guarantees jämställer man garanti från bankoch försäkringsföretag. Detkan också erfaras att den kundkreditförsäkringsverksamhet som i daghuvudsakligen bedrivs utav även den kommer alt påverkas negativtutav de föreslagna reglerna. Denna försäkringsform omfattar etl skydd av ettförelags kundfordringar där särskilt exportfordringar utgör en dominerandedel. Eiftersom kundfordringar ingår i underlaget för företagshypotek, är ettlån med sådan pant av högre säkerhetsvärde hos bank än om detta behöverklassificeras som en risk med högsta kapi taltäckn i ngskra v. Attförsäkringsföretag därtill i det allmänna medvetandet indirekt riskerar attbli ansedda som en sämre kreditrisk än banker är uppenbart om lagstiftarenanvisar en rangordning där försäkringsföretag jämställs med annan vanligriskfylld affärsverksamhet. Denna uppfattning som är av generellt slag är intedesto mindre allvarlig, då det kan antas att marknaden där konkurrens mellanbank och kreditförsäkring föreligger kommer att ensidigt förskjutas tillkreditförsäkringsbolagens nackdel. Med marknad avses då den aktivitet där långivandeinstitutioner och företag placerar i fordringar säkerställda av garanti från bankeller kreditförsäkringsbolag. Här konkurrerar dessa två instmment medvarandra utifrån likartade fömtsättningar. Sådana investeringsbeslut måste skeutifrån schablonartade normer och det skulle vara till betydande skada om denmest centrala lagstiftningen i sammanhanget kom att misskreditera ett utav de konkurrerande altemativen. Slutligenmåste konstateras att resuhatet utan ovan angivna exempel påkonkurrensförändringar skulle inskränka alternativen för de som är köpare avgarantier , som nämnts t.ex. svensk byggnads- och verkstadsindustri. Tilldenna gmpp kommer det kollektiv av lånesökande företag som söker altemativ tillbankgaranterad upplåning. Kostnaden för garantier skulle sannolikt komma attstiga, då bankema skulle komma att få exklusiv ställning på garantiområdet.Det är svårt att förstå varför man skulle vara beredd att införa ett sådandregelverk utan sakliga motiv och närmare analys av konsekvenserna. EnligtWASA Kredits mening bör de svenska representantema i aktivtarbeta för att fordran på bank och försäkringsbolag ges samma kapitalkrav altemaiiviatt varje land på samma sätt som för kommuner ges möjlighet att bestämmakapitalkravet. WASAKredit framhåller att kreditförsäkringsbolag står under försäk ringsinspektionens tillsyn och har en betryggande soliditet, och denna 188 säkerhetsformjämställs i lagen med borgen av stal och kommun. 1989/90:43Marknaden för kreditförsäkring har ökat markant Bilaga 2 och utgör ett fullgott alternativ till finansiering i bank. Enviktig del i kreditförsäkringen utgör utfärdandel av garantier för byggnads-och verkstadsindustrin. Den kraftigaste tillväxten ligger i finansiering avföretag på den svenska kapitalmarknaden. En inte oväsentlig del avserriskdelning av krediter tillsammans med banker. Kreditförsäkring är därmed ettviktigt instmment och komplement till bankfinansiering. (Där kunden oberoendeav bank kan välja finansieringsalternativ). Genom att jämställas med banker i kapitaltäckningshänseendespelar kreditförsäkringsbolag en aktiv och viktig roll inom den svenskafinans- och kapitalmarknaden. För många företag är kreditförsäkringsbolag ett konkurrenskraftigtoch neutralt alternativ till bankfinansiering. Enförändring av nuvarande kapitaltäckningsregler med innebörden atl fordran påoch fordran garanterad av försäkringsbolag flyttas från bästa kapitaltäckningsgmpptill sämsta skulle enligt få allvariiga konsekvenser förkreditförsäkringsbolagens möjlighet att agera på finansmarknaden. I principskulle en aktör försvinna från finansmarknaden, vilket skulle innebära färrealternativ för vissa sektorer av svenskt näringsliv alt finansiera sig. Ettgenomförande av det förslag som föreligger skulle med andra ord tjäna till attminska konkurrensen på svensk finans- och kapitalmarknad, vilket knappast kanvara kreditmarknadskommitténs syfte och önskan. 5 Konsoliderad kapitaltäckning m. m. Bankinspektionenframhåller att i banklagarna har redan införts en reglering som gällerinvesteringar i institut utomlands som driver någon form av bankverksamhet. Kreditmarknadskommitténhar föreslagit alt även här samma regler skall gälla för alla institut påkreditmarknaden samt att koncemsynen också skall tillämpas på investeringar iinhemska institut.