prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Det innebär för fritidsodlingens del att den börtillförsäkras återförda miljöavgifter eller motsvarande ekonomiska resurser avminst den storleksordning som de handelsgödselavgiftsmedel som återförstill den s. k. hemträdgårdssektorn. 24.71Kooperativa förbundet: Det är väsentligt att kvalitetsfrågor, processutveckling,informationsutveckling etc, som bedrivits inom regleringsföreningaraa,även fortsättningsvis kan bedrivas med delvis offentligt stöd. 24.90Trädgårdsnäringens riksförbund: Förbundet anser att det är synnerligenangeläget att samtal inleds mellan regeringen och konsekvenseraa av ett slopande av regleringsavgifteraa påhandelsgödsel- och bekämpningsmedel. Kortsiktsåtgärderna i Uruguayrunda pp- 1989/90:146 Bilaga 3 i GATT-förhandlingarna beslöts om vissakortsiktsåtgärder som ett första steg i den reform av jordbraket som skall varaframförhandlad . Skälet till detta var att alla parterförklarat sig villiga att provisoriskt frysa nuvarande stödnivåer och göra enviss första neddragning av dessa om andra förhandlingsparter varvilliga att göra sammalunda. Metodutvecklingenhade inte kommit tillräckligt långt för att möjliggöra legalt bindandeutfästelser. Åtagandena görs därför "in good faith". Dessutom görsförbehåll för existerande lagstiftning då man inte kan kräva att lagarna ändrasmed så kort varsel. Åtagandena består i att till förhandlingarnasslut frysa stöd och skydd till jordbmket samt en avsiktsförklaring omatt minska stöd och skydd . Notifieringav hur dessa neddragningar skall ske skulle inlämnas till GATT-sekretariatetsenast . Rapportering av kortsiktsåtgärderna skall ske varsjätte månad med början . Någon mall för rapportema finns inte. GATT-sekretariatethar i stället utarbetat vissa riktlinjer för hur frysningen skall rapporteras. Meddessa förutsättningar är det inte förvånande att någon enkel jämförelse avolika länders tillämpning av kortsiktsåtgärderna inte är möjlig. Vissa länderger omfattande beskrivningar, medan andra är mer knapphändiga. Vissa uttryckerstödnivåerna med hjälp av en aggregerad mätmetod PSE (Producer Subsidy Equivalent) som utvecklats främst genom arbete. Härigenom uttrycks olika ländersvarierande stödformer enhetligt. PSE definieras som den kompensation somteoretiskt skulle behöva ges till jordbmket om alla direkta och indirekta stödföll bort. 1 diskuteras en modifierad version oftast benämnd AMS (AggregateMeasure of Support). EG använder den speciella variant av mätsticka SMU(Support Measurement Unit) som EG förordar i sitt förslag till långsiktigreform. Utan en överenskommelse om vilken mätsticka som skall användas ärjämförelser mellan länder med denna metod meningslösa. Vissa länder görjämförelser med läget då mandatet för förhandlingama fastställdes. Nedanföljer en kortfattad sammanställning av olika länders redogörelser för kortsiktsåtgärdemastillämpning. I vissa fall har länder valt att rapportera frysning av stödetsamt neddragning i samma dokument. Rapporteraas längd har varieratmellan I och 11 sidor. De finns tillgängliga på . Rapportering av frysåtgärder (baserad på ländernasegna redogörelser) Inganya program har införts som ökar stödet. ningarav stödet har gjorts (vete, mejeri, socker, mssin, citras, tobak). Vissa sektorer stöds ej över huvud taget (nötkött, lamm, oljefrö, ris, bomull). Redovisarsänkta budgetutgifter, sänkta PSE-tal, förbättrat marknadstillträde för havre,fjäderfä, vin samt förbättringar till följd av frihandelsavtalet mellan USAoch . Stödpriset på mjölk ökade inom ramen för existerande lagstiftning. Stödnivåer har ej ökatenligt rapporten. Internpriser har legat still eller sänkts. Basen förimportavgifter har därmed sänkts liksom för exportrestitutioner. Marknadstillträdethar inte försämrats. En teknisk omfördelning mellan skummjölk och smör skedde.Stödpriser som för EG: s del anses vara EG:s interventionspriser varoförändrade eller sänktes. Andra stödpriser likaså. Rapporten utgörs av ensammanställning av priser och pristillägg som gällde /90 enligtbeslut i febmari 1989 (dvs. före aprilöverenskommelsen vilket gör att frysningav stödet inte är tiUämplig på gmnd av existerande lagstiftning). Man gör ävenen redovisning av importvolymer och konstaterar att inga förändringarvidtagits som minskat marknadstillträdet. En beskrivning görs av pågåendereform. Man refererar även till notifikationen 1990. Det konstaterasatt man till fullo följer frysningsåtagandena. Stödet har nära nog upphörthelt. I StäUet för sedvanligökning av stödpriser gavs direkt stöd på gmndval av areal resp. djurantal påhistorisk bas. Inga åtgärder har vidtagits för att minska marknadstillträdet.Kvantitativa restriktioner för import av äpplen och päron har ersatts avtullar. Där administrationen harrätt därtill, har administrativa priser sänkts (vete, fodersäd, bomull, ris,honung). I övriga fall sätts priser enligt existerande lagstiftning. I vissa faUkommer sänkningar att ske. Marknadstillträdet bestäms av existerandelagstiftning. Det bedöms förbli oförändrat eller förbättras för de flestaprodukter enligt rapporten. 1989/90:146 Bilaga 3 Notifikationerna i om neddragning av stöd (enligt ländernas egna redogörelser) Enredogörelse lämnas för ett reformpaket som leder till minskatstöd och därefter. Konkreta åtgärder anges för enskilda varor (vete,socker, mejeriprodukter, fmkt, tobak, vin). Notifikationenredovisar hur en reformprocess inletts samtvissa konkreta åtgärder som redan beslutats, t. ex. minskadesubventioner av produktionskostnader (bränsle och räntestöd, transportstöd,marknadsföringskostnader.) EG redovisar en neddragning enligt EG:s mätmetod avstödet . Dessutom anges konkreta neddragningar förenskilda varor. Genom den automatik som byggts in i EG: s system kan EG-kommissionenräkna med fortsatta sänkningar . För spannmål t. ex. kommerinterventionspriset att sänkas anges det. Statens andel avexportstödet minskar från till mdlan och (gäller mjölk, fläsk,nötkött, ägg och spannmål). Vid normalskörd leder detta till en minskning från2 800 milj. tiU 2 540 milj. . Neddragning av exportstöd redovisas förmejeriprodukter och fårkött med 10 resp. 25%jämfört med . Neddraget stödanges i AMS termer. stöd är av AMS för . Genomfortsättning av dessa åtgärder sägs att totala AMS för med säkerhetblir lägre än för . Förbättrat marknadstillträde redovisas explicit förnötkött, citrasfrakter och apelsinjuice. För en lång rad produkter kommerJapans kvantitativa importrestriktioner att upphöra. Viss övergång förfoderspannmål och mjölk från prisstöd till arealbidrag redovisas. Enavsiktsförklaring ges om neddraget exportstöd och minskat gränsskydd till växthussek-tom. Notifikationenbeskriver den reform som genomför och som lett tillatt stödet upphört nästan helt. En redogörelse lämnas för det stöd som återstår. Ett omstmktureringsprogramredovisas för som innebär borttaget stöd på 14 olika sektorer. Ettytterligare radikalt reformpaket introduceras den . Konkreta åtgärder anges (neddraget budgetstöd, mer direkt stöd, ökadeegenavgifter bl. ); såväl beslutade som föreslagna. Bakgmnd ochhuvudinnehåll av utredningens förslag tiU intem jordbraksreform lämnas.Konkreta utfästelser kan inte göras för att inte föregripa resultat avremissbehandling, konsultationsprocess och riksdagsbeslut. En redovisning gesav förslag om bl. a. övergång tiU tuUba-serat gränsskydd för vissa produktersamt borttagande av intemstöd. Prop.1989/90:146 Bilaga 3 Enredogörelse lämnas för beslutade och kommande refor- . ' mer.Budgetstödet minskar drastiskt i nominella termer ° En rad stödprogram fasas ut (mjölk, nöt-, lamm- ochgetkött, sojabönor, fiskodling m. m.). Exportstöd minskar, prisstöd upphör osv. Minskatstöd redovisas för ett flertal grödor (vete, majs, sorghum,råg, havre, kom, bomull, ris). Vidare anges minskat totalt möjligt exportstödsamt ökat marknadstillträde i notifikationen (sockerkvoten ökar). Notifikationenär ett minimibud då priser ännu inte faststäUts för en rad produkter. Ökningarkan ej ske på gmnd av frysningen påpekas det. Notifikationenbeskriver pågående jordbraksreform och redovisaren rad föreslagna åtgärder (mejeri, spannmål, socker) som resulterar 1990. Produktions-neutralt stöd till jordbmkare i missgynnade regionerökar. Sammanfattning av rapporten kemisk Prop-1989/90:146 Genombeslut gav regeringen i uppdrag åt lantbmksstyrelsen,, kemikalieinspektionen och arbetarskyddsstyrelsen att isamråd utreda och lämna förslag om åtgärder för att ytterligare minska riskeraamed användning av bekämpningsmedel. Uppdraget har utförts av en arbetsgrapp medrepresentanter för berörda myndigheter och näringsorganisationer. 2 redovisas en utvärdering av nuvarande åtgärdsprogram för halvering avbekämpningsmedelsanvändningen. Härav framgår att det är svårt att utifrån defaktorer som påverkar användningen och de styrmedel som används bedöma när enhalverad användning kan nås. Det torde dock vara möjligt att detta kan ske år1990. 3 redovisas risker med bekämpningsmedel vad gäller farliga egenskaper,arbetsmiljö, den yttre miljön och livsmedel. 4 redovisas fömtsättningama för och konsekvensema av en ytterligareminskning av användningen av kemiska bekämpningsmedel inom jordbmket. Medutgångspunkt i dessa fömtsättningar redovisas följande altemativ för en minskadanvändning. Dengenomsnittliga försäljningen av bekämpningsmedel uppgick till 4500ton . En halverad användning innebär således . AlternativI a: Övergång till lågdosmedel för ogräsbekämpning i stråsäd. Reduceringar avogräsbekämpning i övrigt. Reducering av bekämpning av skadegörare genomminskning och förbud främst vad gäller svamp- och insektsbekämpning i stråsäd. 1 (K) 000 ha AlternativI b: Utöver begränsningaraa i alteraativ la fömtsätts att kemisk bekämpning motörtogräs i stråsäd upphör. Grön träda eller vall införs för att begränsauppförökningen av örtogräs. Grönträda/vall 475 000 ha Styrmedel Förbud, ekonomiskt ochavgifter Kostnad for jordbruket 2 600 milj. kr. Enminskning av användningen enligt alteraativ la och Ib är tekniskt möjlig. En konsekvent övergång till lågdosmedel enligt altemativ I a kan dock inte med säkerhet sägas vara bättre från risksynpunkt än användning av preparat med motsvarande bekämpningseffekt men som används i större mängder. Altemativet innebär även en betydande odlingsosäkerhet .j-j 12 1989/90. 1 saml Nr 146. medrisk för omfattande skador på grödoma, som enskilda år kan leda till Prop.1989/90:146 att kostnadema för jordbmket blir avsevärt högre än vad som framgårav Bilaga 4 den redovisade beräkningen av genomsnittskostnader. AltemativIb fömtsätter betydande trädesareal och drastiska ändringar av odlingssystemenoch medför härigenom mycket betydande kostnader för jordbmket. I övrigt innebäraUemativet samma nackdelar vad gäller odlingsosäkerhet som altemativ la.Försörjningsmålet uppfylls inte. AlternativII a och II b: I altemativ II afömtsätts att all användning utom betningsmedel förbjuds. Altemativ II binnebär totalt förbud. Grön träda altemativt vall införs för att bemästraogräsproblemen. II b 725 000 ha Styrmedel Förbud, ekonomiskt stöd,rådgivning Kostnad forjordbruket 4600milj.kr. 1155 500 milj. kr. AltemativenII a och II b med i princip totaltförbud mot användning av kemiska bekämpningsmedel innebär motsvarande medaccentuerade konsekvenser som redovisats vad gäller altemativ I med åtföljandemycket höga kostnader för jordbmket. Dessutom kan försötjningsmålet inte uppfyllas. Motbakgmnd av de betydande negativa konsekvensema som altemativen I och II medförredovisar bekämpningsmeddsgmppen ett altemativ III som innebär en bättre risk-och behovsanpassning. Det senare altemativet innebär en anpassning i ettlängre tidsperspektiv. bör användningen kunna minskasned tiU motsvarande nivå som i alteraativ I. AlternativIII b: Hårdare behovsprövning och risk- och nyttovärdering. Reducering av doseri ogräsbekämpningen. Minskad bekämpning av skadegörare. Styrmedel Höga avgifter, förbud Kostnad for jordbruket 400milj.kr. AlternativII b: Samma som II a men ytteriigare minskning av doserna vid Prop.1989/90:146 bekämpning i stråsäd genom att grön träda införs. Bekämpningsmedelsanvändning I 500ton lOOOton Styrmedel Höga avgifter, stöd Kostnad for jordbruket I 600 milj. kr. Sammantagetbör enligt bekämpningsmedelsgruppens uppfattning en fortsatt minskning av riskemamed bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket kunna ske enligt aUeraativ IIImed mindre allvarliga konsekvenser än de som blir följden av en minskadanvändning, enligt alternativen I och II. Orsakenhärtill är främst att ny teknik hinner utvecklas och att skördevariationeraaminskar. bör användningen kunna reduceras till en nivåmotsvarande den som erhålls i alternativ I. Dessutomföreslår bekämpningsmeddsgmppen i kap. 4 att en fortsatt utveckling av denalternativa odlingen bör stimuleras genom att ekonomiskt stöd till omläggninglämnas även i fortsättningen. 5 behandlas fömtsättningarna för och konsekvenserna av en ytterligareminskning av användningen av bekämpningsmedel inom andra områden än jordbraket.Inom trädgårdsnäringen är enligt bekämpnings-meddsgrappens uppfattning enytterligare minskning av användningen möjlig att uppnå genom en rad olikainsatser. Efterhand som alternativ utvecklas ändras även underlaget förbehovsprövningen så att en ökad restriktivitet blir möjlig. Inomskogsbmket anser bekämpningsmeddsgmppen att en ytterligare minskning avanvändningen inte är möjlig utan betydande ekonomiska konsekvenser för såväl skogsbmketsom samhället. Vad gäller användningen vid vägar och järnvägar, parker och golföanorsamt hemträdgårdar innebär den pågående utvecklingen vad gäller användningenatt kemikalieinspektionen ges möjlighet att skärpa behovsprövningen. 6 föreslår bekämpningsmeddsgrappen att en handbok bör göras om de olika författningarsom berör användningen av bekämpningsmedel. Bekämpningsmeddsgmppenanser att det bör undersökas om länsstyrelsemas möjligheter att regleraanvändningen av bekämpningsmedel behöver förstärkas, t. ex. genom attlänsstyrelserna ges behörighet att utfärda föreskrifter om spridning avbekämpningsmedel inom länen. Gmppen anser vidare att en utredning bör göras ombehovet och lämpligheten av att kommunema ges motsvarande behörighet inomkommunerna. Lantbraksstyrdsenoch bör enligt gruppen utreda behovet och utformningen avåtgärder för att skydda faunan och i åkermarkernas kantzoner. Skyddetför mnt åkrarna bör dessutom förstärkas genom att seröver möjligheterna att skärpa bestämmelserna om skyddsavstånd vid spridning avbekämpningsmedel och förbjuda kemisk bekämpning av vägar, diken och skogsbryn m.m. 6 föreslår bekämpningsmedelsgruppen även att kemikalieinspek- tionensprövningsförfarande bör förbättras och att resursema för prov- Prop.1989/90:146 ningen förstärks. prövning av nya sorter bör högre krav än för närvarandeställas på att växtsorten har sådana egenskaper att behovet av bekämpningsmedelminskar. Beträffandeekonomiska styrmedel föreslås i kap. 6 att en översyn av miljöavgiften börgöras i särskild ordning när kemikalieinspektionens genomgång avbekämpningsmedel är klar. Med hänsyn till att stödet till jordbmket förnärvarande utreds är det inte heller nu möjligt att närmare beräkna en lämpligavgiftsnivå. 7 föreslår bekämpningsmedelsgruppen att ytterligare resurser bör ställastill förfogande dels direkt tiU berörda forskningsinstitutioner för utvecklingav gmndläggande kunskap om användningen av kemiska bekämpningsmedel och delstill berörda ansvariga myndigheter för det mera praktiskt inriktadeutvecklingsarbetet. Vidare framgår av kap. 8 att ytteriigare medel bör ställastill berörda myndigheters förfogande för rådgivning, utbildning och informationom bekämpningsmedel. Dessa åtgärder bör finansieras med miljöavgifterna påkemiska bekämpningsmedel. 9 redovisas utvecklingen internationellt vad gäller insatser för attminska riskerna med bekämpningsmedelsanvändningen. Bekämpningsmeddsgrappenföreslår att en inventering bör göras av vilka internationella organ,ochkanaler som är lämpliga att agera genom för att minska riskerna medbekämpningsmedel i importerade livsmedel, vatten och luftspritt nedfall avbekämpningsmedel samt för att öka insatser för att minska riskerna medbekämpningsmedel i . Vidare understryker bekämpningsmeddsgmppen attkonsekvenserna vad gäller anpassning efter och till EG bör beaktas vidmiljöpolitiska beslut i . Slutligenanser bekämpningsmedelsgruppen i kap. 10 att nya mål kan formuleras för detfortsatta arbetet med att minska användningen av bekämpningsmedel. Sammanställning av remissyttrandena över Prop-1989/90:146 rapporten kemisk bekämpning, utarbetad '' avlantbruksstyrelsen, arbetarskyddsstyrelsen, ochkemikalieinspektionen. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av kommerskollegium,, , statens jordbmksnämnd, statens växtsortnämnd,statens maskinprovningar, , skogs- och jordbmketsforskningsråd, styrelsen för teknisk utveckling, ,, statskontoret, statens mät- och provstyrelse, lantbmksnämndemai , och , plan- och bostadsverket(), , , , . i (LO), (), Samarbetsgrappenför alternativ odling, , . , grossistförbund.Tjänstemännens centralorganisation (), . Dessutomhar yttranden inkommit från . , Konsument-Foram, Hälsofrämjandet, och Agrifack. 1.3Statens livsmedelsverk anser att risken med de förekom mande resthalterna i såväl inhemska som importerade livsmedel är liten. Det går dock inte att garantera att dessa resthalter är helt riskfria. Enytterligare generell halvering av all slags bekämpningsmedelsanvänd ning bör i sig inte vara ett mål utan åtgärder bör i stället inriktas på att eliminera sådana medel vars egenskaper och användningssätt från hälso- och miljösynpunkt framstår som mest negativa. ------ Omden svenska odlingen genom mycket långtgående restriktio ner i användningen av bekämpningsmedel får en försämrad konkurrens kraft genom att produkteraa blir dyrare, kan importen av motsvarande produkter förväntas öka. Detta kan i sin tur leda till en ökning av intaget av bekämpningsmedelsrester, eftersom man i andra länder ofta har en mindre restriktiv inställning till kemisk bekämpning än vad fallet är i vårt land. 1.5Statens växtsortnämnd instämmer till fullo i rapportens syfte att mins ka kemikalieanvändningen i bl. a. växtodlingen, men vill klart framhålla att det fömtom resistens är en rad andra och lika viktiga egenskaper hos nya sorter, som måste beaktas vid nämndens prövning. 1.7 lantbmksuniversitet:Rapporten ger en god bild a v den kemis- Prop. 1989/90:146 ka bekämpningen inom jordbmket. ---- Skadetrösklaruttrycker den nivå då en bekämpningsinsats är lönsamoch är relaterad till produktpris och kostnader för åtgärderaa. Omproduktpriset minskar höjs trösklarna i motsvarande grad. Detta kan inom någraår automatiskt leda till att pesticidanvändningen i spannmålsgrödor medöverskottsproblem och sjunkande priser kommer att reduceras. Till detta bidrarockså de avgifter som belastar preparaten. 1.9 Styrelsenför teknisk utveckling ser med tillfredsställelse att rapporten uppmärksammar utmstningens betydelse för de hälso- och miljörisker som uppstår i samband med kemikalieanvändningen. 1.10 Riksrevisionsverketmenar att det allmänt accepterade odlingssyste met och den stmkturella utvecklingen inom jordbmket har större betydel se för behovet av bekämpningsmedel än det frivilliga åtgärdsprogram som föreslås i utredningen. Det har också visat sig att bekämpningsmedelsför sörjningen 1988 har minskat trots att de flesta av de åtgärder som vidtagits till följd av det tidigare åtgärdsprogrammet ännu inte slagit igenom, enligt arbetsgmppen. Mot denna bakgmnd ifrågasätter RRV om det är meningsfullt att ta fram åtgärdsprogram som behandlar bekämpningsmedel som ett isolerat inslag i jordbmksproduktionen. ---- Förslagtill ny livsmedelspolitik har presenterats (Ds 1989:63)och ett flertal utredningar har lämnat förslag som innebärstora förändringar i jordbmksnäringens villkor framöver. Bl.a. har behovet avatt lägga ned i randa tal mellan 400000 och 500000 ha för att kommatill rätta med överskottsproduktionen aktualiserats. Dessaförhållanden påverkar i hög grad det framtida behovet av insatsvaror inom jordbmket,inkl. Någon analys av vad den framtida utvecklingen inom jordbmketkommer att innebära för användning och hantering av bekämpningsmedel görs intei rapporten. Arbetsgmppens förslag utgår från oförändrad åkerareal och fastapriser på jordbmksprodukter. Dessa antaganden är enligt RRV orealistiska mot bakgmndav den väntade avregleringen inom jordbmket. Detöverordnade målet för arbetet måste, enligt RRV, vara att minska riskema med bekämpningsmedel. Därför bör, som arbetsgmppen föreslår, målen för verksamheten formuleras på annat sätt än tidigare (s. 95). Det väsentliga är att målen, och kostnaderaa för att uppnå dessa mål, relateras till de risker och problem som är förknippade med användningen av bekämpningsmedel.-- 1.11 Statistiskacentralbyrån: Sammanfattningsvis viU SCB sålunda med anledning av de i rapporten framlagda förslagen framhålla dels det ange lägna i att de nu pågående undersökningaraa om jordbmkets förbmkning av bekämpningsmedel får fortsätta , dels att behoven av statistisk information främst för uppföljningsändamål i en rad konkreta frågor 1.12 Statskontoret:Allmänt kan konstateras att bekämpningsmedlen ut- Prop. 1989/90:146 ifrån olika utgångspunkter har så stora negativa egenskaper att en minime- Bilaga 5 ringav användningen är önskvärd. De positiva effektema är dock så avsevärda attgenerella förbud inte kan genomföras utan att det påverkar samhällsekonomin. Närdet gäller bekämpningsmedelsanvändningen har den ensidiga spannmålsodlingenkraftigt ökat behovet av bekämpningsmedel. De konstlat höga prisema på framförallt spannmål har även stimulerat till en hög användning genom att det behövsen mycket måttlig skördeökning för att en bekämpningsåtgärd skall vara lönsam. 1.13 Statens mät- och provstyrelse:Bekämpningsmedel och utmstning för dess spridning både exporteras ochimporteras. Teknikutveckling, standardisering, provning och godkännande sker iallt större utsträckning genom intemationellt samarbete. Hänsyn bör imöjligaste utsträckning tas till detta. 1.14 i Kristianstadslän stöder rapportens positiva syfte att minska bekämpningsmedlens användningoch miljöpåverkan. 1.16 Lantbruksnämndeni : Riskeraa med be kämpningsmedel har sannolikt överskattats, vilket kan utläsas ur gmppens konstateranden beträffande frekvensen av arbetsskador orsakade av be kämpningsmedel, samt av dess bedömning av gifteffektema i den yttre miljön och beträffande effekteraa på och faunan i vatten. ---- Medde kunskaper vi har finns inga direkt sakliga skäl för enytterligare begränsning av användningen. Dock råder hos konsumenterna en oroför att det kan finnas risker med att använda bekämpningsmedel. Denna upplevdarisk kan vara skäl för att ytterligare begränsa användningen. 1.17 Plan-och bostadsverket: Inför det vägval som landets jordbmk står inför vill understryka vikten av att en inriktning väljs som innebär en långsiktigt god hushållning med landets naturresurser. Debmkningsmetoder som medför en utarmning, förbmkning och för orening av våra mark- och vattenresurser är ohållbara och på lång sikt förödande.--- Omläggningentill en minskad/altemativt ingen kemisk bekämpning, tillsammans med den totalaomprövning som görs av landets livsmedelspolitik, gör att förändringamasammantaget blir mycket genomgripande för jordbmkaraa. Detta tillsammans medskatteomläggningen ger en situation där det är mycket svårt att överblicka konsekvenseraai detalj. Medanledning härav är det av vikt att tidsperspektivet för omställning en till en minskad/ingen användning av kemiska bekämpningsmedel inte sätts för kort, utan att bmkaren får rimlig tid att lösa omställningsproble men. ---- För att inte en utslagning av företag skaU bli följden av omställningaraa bör enberedskap hållas, för att stödjande insatser från samhällets sida kan kommaatt krävas. 1.19 Agrifack: Riskeraamed bekämpningsmedel har sannolikt Prop. delvisöverskattats, vilket kan utläsas ur gmppens konstateranden beträf- Bilaga 5