prop · GD0378 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är även rimligt all tidningarsom tidigare uppburit produktionsbidrag men som inte längre uppfyllerstödvillkoren ges en rimlig lid för anpassning till de nya ekonomiskaförutsättningarna. Reduktionen av stödbelopp bör ske efter samma principer somför det tidigare redovisade förslaget till avvecklingsregel rörandedriftsstödet (jfr avsnitt 5.6), dvs. med en tredjedel under entreårsperiod. Dessa övergångsregler börenligt min mening inte tillämpas för sådana tidningar som har upphört.De bör heller inte gälla för dels de utpräglade högläckningstidningar som haftsärskilt produklionsbidrag enligt 13 § hittillsvarande förordning, (jfravsnitt 5.5.1), dels de tidningar som tidigare erhållit produklionsbidrageftersom de haft etl täckningslal som överstigit och som i fortsättningenbör erhålla begränsat driftsstöd. Reglerna bör heller inte avse de tidningarsom har fått driftsstödet nedsatt på grund av reglerna om reduktion avdriftsstöd Ofr avsnitt 5.7). 8.2 Övergångsbestämmelser inom utvecklingsstödet Mittförslag: Del nya utvecklingsstödet bör träda i kraft . Förtidningsföretag som beviljats samverkansbidrag eller lån ur pressens lånefondenligt hittillsvarande ordning gäller de tidigare reglerna oförändrade lilldess ärendet har slutförts i enlighet med presstödsnämndens bidragsbeslul. Omtidningsföretag så begär får tidigare beviljade lån ur pressens lånefond ellersamverkansbidrag överföras till den nya stödformen. Kommitténsförslag överensstämmer i princip med mitt förslag. Remissinstanserna: Deflesta som accepterar principen om utvecklingsstöd godtar kommitténs förslag. Skälen för mitt förslag: Ilikhet med det föreslagna driftsstödet bör även utvecklingsstödet träda i krafti och med nästa budgetårs början. Införandelav den nya slödordningen bör inte påverka tidigare bevilja- de, men ännu inteslutförda åtaganden när det gäller samverkansbidrag och lån ur pressenslånefond. Förvaltningen av återstående medel i den sistnämnda stödformen bör tillsvidare ligga under kammarkollegiet. Eventuellt resterande kostnader ochintäkter bokförs under utvecklingsstödet. Detta gäller dock inte i fråga omlånet lill och som bör redovisas separat ienlighet med särskilda medelsanvisning för ändamålet. Om ell tidningsföretag medsamverkansbidrag eller lån ur pressens lånefond önskar överföra bidraget ellerlånet till ett utvecklingsstöd enligt de av mig föreslagna, nya formema börpresstödsnämnden kunna pröva frågan som ell nytt ansökningsärende. 8.3 Övergångsbestämmelser inom distributionsstödet Mittförslag: Det nya distributionsstödel bör träda i krafl den . Kommitténsförslag överensstämmer i princip med mitt förslag. Remissinstanserna har i deflesta fall inte berört denna fråga. Skälen fbr mitt förslag: Övergången lill delnya systemet bör ske som övriga stödformer träder i kraft. 9.1 Befrielse från mervärdeiskatt Dagstidningskommitténutgår i sitt belänkande från alt dagspressen även fortsättningsvis skall varabefriad från mervärdeskatt. Flertalet remissinstanser avstyrker också frånnågon beläggning av dagspressen med mervärdeskatt. Jag konstaterar altdagspressen har haft en förmånlig skattebehandling jämfört medandra varor och tjänster. De argument som har anförts när det gällerdenna skattebefrielse av dagspressen äger alltjämt giltighet. I en lagrådsremissden om reformerad mervärdeskatt m. m. har chefen förfinansdepartementet fömtsatt atl allmänna nyhetstidningar även fortsättningsvisskall vara s. k. kvalificerat undantagna från mervärdeskall, dvs. tidningamabehöver inte påföra någon mervärdeskatt på sitt försäljningspris. kantidningarna återfå den mervärdeskall som erlagts vid inköp av varor ochtjänster. Dagstidningskommilténföreslår atl gmndavdraget i beräkningsunderlaget för reklamskallen fördagstidningar bör höjas från 12 lill 15 milj.kr. Grundavdragetinnebär att dagstidningar av återfår den Prop. 1989/90:78skatt som utgått på de första 12 milj.kr. i annonsomsättning, dvs. Flertaletremissinstanser godtar förslaget. A-pressen vill höja grundavdraget lill 25 milj.kr.Däremot avstyrker förslaget om avdragshöjning innan en analysgjorts av avdragets eflFekter och kostnadskonsekvenser. RRV diskuterarmöjligheten av att öka gmndavdraget som reklamskallesatsen för dagspressenhöjs. SAFoch Grafiska arbetsgivare- och industriorganisationerna menar atl reklamskattenhelt kan avskaflFas. Fack- och veckopressens arbetsgivarorganisationer anseratt samma skatteregler bör gälla för dagspress och annan press. Reklamskalleulredningensbelänkande (SOU 1988:17) Reklamskatt bereds inomregeringskansliet. Jag finner därför ingen anledning alt nu gå in på frågan omreducerad reklamskatt. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . 10 Tidningstaxan och postens tidningsrörelse Kommitténanser att hela tidningstaxefrågan bör tas upp till förnyad prövning.Kostnadsbilden i postens tidningsrörelse behöver klarläggas och postenssamhällsansvar preciseras. Flertaletremissinstanser instämmer i kommitténs slutsatser eller anför liknande problemi relationerna till postverket. Posten och TU ser inget behov av all utredadessa frågor utan har enats om former och principer för taxekonstmktion ochförhandlingsordning. Avvecklingenav den hittillsvarande modellen där postverket har erhållit ett bidragöver statsbudgeten för att täcka underskottet i postens tidningsrörelse är nuinne i sitt slutskede. Regeringen har tidigare givit verket i uppdrag atl,efter förhandlingar med tidningsutgivarna, föreslå nya principer förfastställande av taxorna i postverkets tidningsrörelse. Mot bakgmnd av allkommittén (K 1988:2) för utredning av statens regionalpolitiska och socialaansvar på tele- och postområdena delvis behandlar de punkter dagstidningskommilténtar upp i avsnittet om lid-ningslaxan och postens lidningsrördse samt att efter det att dagstidningskommittén lämnat sitt betänkande posten och TUunder kommit överens i frågan, finns del ingen anledning all nulägga fram några förändringsförslag. Frånpresspolilisk synpunkt är det väsentligt all bevaka villkoren i postenstidningsrörelse. Jag utgår från all presslödsnämnden kommer att följautvecklingen inom området. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . 4 1989/90. I saml Nr 78 Dagslidningskommitténsdirektiv innebar bl.a. atl de ekonomiska konsekvenserna för dagspressen aveventuella ändringar i samhällsannonsering-en borde utredas närmare innan informalionsddegationens(B 1982:01) förslag läggs till grund för ytterligare ålgärder. De av informationsdelegationenföreslagna förändringar som berör dagspressen innebär atl den s. k. lotalitelsprincipenmodifieras lill en rekommendation och att reglerna för den statliga kungörandeannonseringenmjukas upp. Dagstidningskommilténhar funnit all sådana förändringar knappast synes kunna få någon större direktbetydelse för de allra flesta flerdagars-lidningars ekonomi. 1 enstaka fall kankonsekvensema för tidningar med låg hushållstäckning på en ort bliallvarligare. För endagstidningar kan intäkterna och läsvärdet av samhällsannonseringenbetyda mer. Totalitetsprincipeninnebär enligt informationsdelegationens betänkande (SOU 1984:68) Samordnadsamhällsinformation. statligamyndigheter eller annat statligt organ som använder dagspressannonsering försådan informaiion rörande rättigheter och skyldigheter som är avsedd att nåalla medborgare skall annonsera i samtliga dagstidningar. Avser sådaninformation medborgarna i ett visst område skall annonseringen ske i samtligadagstidningar som har spridning av någon betydelse inom området. Flertaletremissinstanser berör inte frågan. Cenlerpress menar alt totalitetsprincipenbör förstärkas. TU och FLT motsätter sig att samhällsannonseringen betraktassom en del av presstödet. Fråganom samhällsannonsering hör samman med de förslag informa-lionsddegationenlämnat i sill betänkande. Eftersom beredning inom pågår iärendet är jag inte nu beredd att ta upp några förslag lill förändringar. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . 12 Faktaunderlag, uppföljning m.m Min bedömning:Presstödsnämndens insamling och tillhandahållande av uppgifter omtidningsföretagens ekonomiska och stmkturella förhållanden bör i ännu högregrad inriktas på en utveckling av eflFektivitets- och produktivitetsanalyser. Kommitténs förslag skiljersig delvis från mitt. bör presstödsnämnden även på konsultbasis kunnaanlitas av enskilda tidningsföretag och mot ersättning medverka till enfördjupad analys av ekonomiska och strukturella förhåltanden hos förelagen. Endatabas med uppgifter om tidningsföretagens ekonomi m. m. bör byggas upp. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget om en Prop. 1989/90:78databas. Några framför kritik mot atl presstödsnämnden både skall uppträda sområdgivare och bidragsförddare. Skälenför min bedömning: skall enligt sin instruktion (SFS1988:673) följa och analysera den ekonomiska utvecklingen för olika lidningsgmpperoch övriga väsentliga förändringar inom dagspressen. Detta uppdrag fullgörsbl. a. genom att nämnden ger ul serien Dagspressrapport. I sammanhanget kannämnas att jag erfarit atl nämnden har för avsikt atl ge ut en mer omfattandeöversikt över hela 1980-lalels dagspressekonomiska utveckling. Förbättradeoch aktuella uppgifter om ekonomiska och stmkturella förhållanden inomtidningsbranschen är värdefulla för bl.a. statens möjligheter att värderapresstödets funktion. Sådana uppgifter kan också vara av intresse inombranschen i den fortlöpande utvärderingen av en tidnings ekonomiska läge.Uppgifterna ger exempelvis möjligheter att jämföra nyckeltal förproduktivitets- och eflfektivitetsmål mellan olika gmpper av tidningar. Jagbedömer att en utökad företagsekonomisk analys av del slag som diskuteras ibetänkandet (s. 235 f.) väl lorde kunna inrymmas i nämndens uppdrag. Deuppgifter som aktualiseras vid bedömningen av ansökningar om såväl drifts- somutvecklingsstöd kan exempelvis ge underiag för fördjupade studier om stödmollagandetidningar. Sådana analyser torde kunna komplettera den bredare redovisning somkan göras för hela dagspresskollektivet på gmndval av bokslutsmaterial m. m.Jag utgår från att nämnden inom ramen för detta arbete och med kommitténsekonomiska undersökning som förebild även bör kunna utveckla former förekonomisk redovisning som kan användas i samband med ansökningar om presstöd.Vid denna typ av studier är del av eflFektivitelsskäl viktigt atl begränsa sig tillsådana värden och jämförelsetal som är de mest relevanta för användarna avrapporteringen, dvs. riksdag och regering saml tidningsbranschen. Närdel gäller presslödsnämndens föreslagna konsultroll instämmer jag emellertidmed de kritiska remissinstanserna. Nämnden bör således inte mot ersättningerbjuda konsulttjänster. Vad jag nu sagt hindrar inte att nämndenfortsättningsvis utformar de ekonomiska och stmkturella uppgifterna i sinrapportering på sådant sätt att informationsvärdet för tidningsbranschen blirså stort som möjligt. Minaförslag i övrigt innebär för presslödsnämndens vidkommande alt prövningar ivissa fall kan behöva göras tämligen ingående och bl.a. innefatta bankmässigabedömningar. Jag finner all nämnden både har kompetens för och erfarenheter avsådana bedömningar. Närdel gäller presstödsnämndens kansli innebär mina förslag inga behov avorganisatoriska förändringar. 13 Anslagsberäkningar för /91 Prop. 1989/90:100 (bil. 10 s. 425) upptogs i avvaktan på förevarande särskildaproposition anslagen H 4. och taltidnings-nämnden och H 5.Stöd till dagspressen med oförändrade belopp. Anslaget H 6. Lån tilldagspressen logs upp med oförändrat belopp reducerat med den engångsanvisningom 62,5 milj.kr. som lånet lill och AB &.Co för uppförande av en gemensam tryckerianläggning moisvarar under innevarandebudgetår (jfr prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 436). Slutliga förslag tillanslagsanvisningar kan nu föreläggas . Föratt underlätta en jämförelse mellan de två stödsystemen följer här en översiktav de olika stödformerna. Beloppen anges i milj. kr. Utvecklingsbidrag Samverkansbidrag Lån till dagspressen 5,8 \ 5,0 |35,8 Täckande av förluster vid ditgaranti till dagspressen stödform) statlig kre-(ny Jagövergår nu lill de enskilda anslagen. 1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Presstödsnämndenhar till uppgift att fördela del statliga stödet lill dagspressen i enlighetmed förordningen (1981:409) om statligt stöd till dagstidningar ochförordningen (1988:673) med instruktion för presstödsnämnden. enligt sin instruktion till uppgift all följa och analysera denekonomiska utvecklingen för olika tidningsgrupper och övriga väsentligaförändringar inom pressen samt atl rapportera om utfallet av de presstödjandeåtgärderna och om förändringar inom tid-ningsägandet. Taltidningsnämndenhar lill uppgift all fördela del statliga stödet till radio- och kassettidningar i enlighet med förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar och förordningen (1988:674) med instruktion för taltidningsnämnden. De två nämndernas förvaltningsuppgifter fullgörs av presslödsnämndens kansli. Beräknad ändring 1990/91 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 3 793000 (2231000) 167000 (+ 131000) Nämndensanslagsframställning har utarbetats mot bakgmnd av atl en särskild propositionom stödet lill dagspressen förväntas och innehåller ingaförslag om förändringar. Nämnden anser alt, om huvudförslaget skall tillämpas,en besparing om eller . bör beräknas för /91. Förbudgetåren 1991/92 och 1992/93 föreslås en neddragning resp. 2%.Besparingen bör tas ut på övriga förvaltningskostnader. Dagslidningskommitténsförslag fömtsätter inte några organisatoriska förändringar inompresstödsnämnden. Jaghar i det föregående redovisat mina överväganden med anledning avdagstidningskommitténs förslag om reformerat presstöd. Inte heller mina förslagföranleder några förändringar av presslödsnämndens organisation. Ettbegränsat ettårigt huvudförslag bör tillämpas för presstödsnämnden och taltidningsnämndenunder /91. BudgetförslagetbeträflFande statens löne- och pensionsverk innebär att kostnadema för pensionsadministralionenskall täckas av avgifter fr. o. m. /91. Jag har vid minmedelsberäkning tagit hänsyn till dessa avgifter. Anslaget för nästabudgetår bör föras upp med . H. Driftsstöd till dagspressen Nytt anslag (förslag) 433 700000 Förår 1989 har t. o. m. augusti månad 77 dagstidningar beviljats sammanlagt401096800 kr. Ytteriigare bidrag för beräknasuppgå till ca 1,9 milj. kr., dvs. totalt för året ca 403 milj. kr. För år 1990beräknas behovet av produktionsbidrag minska med cå 2 Nämnden har i sina bedömningar utgått från gällande regler. För Prop.1989/90: 78 /91 begär nämnden 401 milj.kr. (-6 milj.kr. Införett tänkt ikraftträdande av sma förslag /90 beräknar dagstidningskommitténmeddsbehovel för driftsstöd till 402,4 milj. kr. Jaghar i det föregående redovisat mina överväganden med anledning av dagstidningskommitténsförslag orn reformerat presstöd. Ettnytt förslagsanslag, benämnt Driftsstöd till dagspressen, bör föras upp istatsbudgeten för nästa budgetår. I nuvarande system motsvaras anslaget närmastav den under anslaget Stöd lill dagspressen uppförda anslagspostenProduktionsbidrag. Minaberäkningar av medel under del nya anslaget påverkas av aktuella upplagesiffroroch de förändringar i övrigt inom presslrukluren som inträflFat sedankommittén lämnade sitt betänkande. Med hänsyn tagen till den föreslagnaberäkningsmetoden samt till avvecklings- och övergångsregler beräknarjagmedelsbehovet för nästa budgetår till 433,7 milj. kr. H. Utvecklingsstöd till dagspressen Nytt anslag (förslag) 35 800000 1.Under /89 har utvecklingsbidrag beviljats och betalats ut tillelva tidningar med sammanlagt . Nämnden begär för /91oförändrat 5,8 milj.kr. för utvecklingsbidrag (of). Under /89beviljades samverkansbidrag till två branschprojekt. ärsammanlagt 5,1 milj. kr. intecknade för ännu ej utbetalda samverkansbidrag. /91 begär nämnden oförändrat 5 milj.kr., varav högst 500000 kr.för samverkansulred-ningar och högst . för större branschprojekt,(of.) Under /90 har . betalats ut för lån som beviljats under tidigare budgetår. Hillillshar under budgetåret två nya lån beviljats med ett sammanlagt lånebelopp på . Genomriksdagsbeslut har totalt 175 milj.kr. anvisats i syfteatt möjliggöra lån till AB och AB & Coför uppförande av en gemensam tryckerianläggning. Lånet beräknas bli utbetalatunder . /90 begär nämnden oförändrat 25 milj. kr. för ordi narie långivning (62,5 milj.kr.). Införett tänkt ikraftträdande av sina förslag /90 beräknar dagstidningskommilténm.eddsbehovel för utvecklingsstöd under till 60 milj.kr. Jaghar i det föregående redovisat mina överväganden med anledning av dagstidningskommitténsförslag om reformerat presstöd. Mitt förslag skiljer sig något från kommitténsoch innebär att stöd skall kunna utgå för förpressinvesteringar, samverkan vidgemensamma investeringar i tryckerianläggningar, samverkan genom legolryck ochför övriga investeringar saml, som en engångsinsats, , för utbildningi tidningsledning. Förändamålet bör etl nytt reservationsanslag, benämnt Utvecklingsstöd tilldagspressen, föras upp i statsbudgeten för nästa budgetår. 1 nuvarande systemmotsvaras anslaget närmast av de under anslaget Stöd lill dagspressen uppfördaanslagsposterna Utvecklingsbidrag och Samverkansbidrag samt av anslaget Låntill dagspressen. Detnya anslaget bör föras upp med 35,8 milj. kr. Denbehållning som vid utgången av /90 kan finnas kvar på anslaget G6. Lån till dagspressen, bör föras över lill del nya anslaget. Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tilldagspressen Nyttanslag (förslag) 1000 Jaghar i det föregående redovisat mina överväganden med anledning av dagslidningskommitténsförslagom reformerat presstöd. Somen del av utvecklingsstödet föreslår jag all presstödsnämnden, inom tillgängligekonomisk ram, även bör kunna besluta om en statlig kreditgaranti förtidningsföretags lån. Summan av beviljade och löpande krediter får uppgå tillhögst 300 milj.kr. En engagemangsram om delta belopp bör således fastställas. Föriustertill följd av infriade garantier minskar rambeloppet i motsvarande mån.Återbetalningar ökar rambeloppet, dock högst till den ursprungliga nivån. Ettnytt förslagsanslag, benämnt Täckande av föriuster vid statlig kreditgaranti lilldagspressen, bör föras upp i statsbudgeten för nästa budgetår. Från anslagetbetalas utgifter för att läcka föriuster på gmnd av infriade garantier. Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med . H. Distributionsstöd till dagspressen Prop. Nyttanslag (förslag) 79 500 000 /89 betalade nämnden ul sammanlagt . i samdistributionsrabattför dr/gt 992 miljoner samdistribuerade tidningsexemplar. För budgetåret1990/91 begär nämnden 59,5 milj.kr. (-Hl milj.kr.) Införett tänkt ikraftträdande av sina förslag /90 beräknar dagstidningskommilténmeddsbehovel för samdislibulronsraball till 78,9 milj.kr. Jaghar i det föregående redovisat mina överväganden med anledning av dagslidningskommitténsförslag om reformerat presstöd. Jag har bl.a. föreslagit att etl distributionsslödmotsvarande nu gällande stöd lill tidningarnas samdislribulion ävenfortsättningsvis bör ingå i presstödet. Den av mig föreslagna realförstärkningenav stödet moisvarar 20 milj. kr. Förändamålet bör etl nytt förslagsanslag, benämnt Distributionsslöd lill dagspressenföras upp i statsbudgeten för nästa budgetår. 1 nuvarande system motsvarasanslaget närmast av den under anslaget Stöd till dagspressen uppfördaanslagsposten Samdistributionsrabatt. Medhjälp av uppgifter som jag har inhämtat från presstödsnämnden harjag beräknatatt det nya anslaget bör föras upp med 79,5 milj. kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att godkänna vad jag har förordat om 1. definitionenav en dagstidning (avsnitt 4.1), 2. principerna för hur stödberättigadedagstidningar skall särskiljas (avsnitt 4.2), 3. principerna för driftsstöd(avsnitten 5 och 8.1), 4. principerna för utvecklingsstödm. (avsnitten 6 och 8.2), 5. principernaför distributionsslöd (avsnitten 7.1 och 8.3), dds föreslår att 6. lill och taltidningsnämndenför /91 anvisa ett förslagsanslag på , 7. till Drijisslöd lilldagspressen för /91 anvisa etl förslagsanslag på , 8. lillUlvecklingsstöd tilldagspressen för budgelärel 1990/91 anvisa 56 dtreservationsanslag på , Prop. 9. fastställaen engagemangsram för statlig kreditgaranti för lån till tidningsföretags investeringar i gemensamma Iryckerianläggningar på . (avsnitt 6.3), 10. till Täckande av förluster vidstatlig kreditgaranti tid dagspressen för /91 anvisa ettförslagsanslag på , 11. till Distributionsstöd tiddagspressen för /91 anvisa ett förslagsanslag på . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. sammanfattning av Prop. betänkandet (SOU 1988:48) Reformerat presstöd ' ' Ikapitel 1 presenterar kommittén sitt uppdrag och beskriver vissa förhållandeni samband med arbetets genomförande. Ikapitel 2 tecknas den allmänna bakgmnden till alt staten för etl par årtiondensedan började utveckla ett syslem för direkt ekonomiskt stöd åt dagspressen. Degmndläggande och Iryckfrihelsrättsliga principema skisseras, och stmkturförändringarnai tidningsbranschen decennierna närmast efter beskrivskortfattat. Tillkomsten i olika omgångar av ett antal direkta stödåtgärderredovisas. De övergripande riktlinjer för den statliga presspolitiken somlades fast av och som alltjämt är vägledande för dennapolitik återges. En översikt ges av de stödformer som regleras genom nugällande pressstödsförordning, och uppgifter lämnas om statens årliga kostnaderför var och en av dessa . 1kapitel 3 beskrivs översiktligt den svenska tidningsbranschens stmktur ochmarknadssituation. Uppgifter ges bl. a. om ägarförhållanden, den politiskatillhörigheten och tidningsföretagens soliditet. Olika aflfärsidéer ochstrategier kommenteras, och en bild ges av läsår- och annonsmarknademas betydelseoch av tidningarnas prispolilik och prisutvecklingen i branschen. 1kapitel 4 skildras den tekniska utvecklingen inom tidningsproduktionen. Bl.a.påvisas atl avtal som 1986 träffats mellan tidningsföretagen och de anställdasorganisationer viisenlligl kan underlätta utformningen av företagens policy påteknikområdet och deras planering av kommande tekniska investeringar. Ifca/)(7e/5 konstaterar kommittén att dagspressens befrielse från mervärdeskattpå upplageintäkter har motiverats politiskt med dagspressens stora betydelse iden demokratiska processen. I diskussionen understryks all värdet av förmånen iförsta hand liiger pä konkurrensplanet, dvs. i förhållande till andra mediersom i sin prissättning måste väga in mervärdebeskattning på försäljningen. Kommitténgör bedömningen att såväl samhällspolitiska som ekonomiska skäl talar för enfortsatt befrielse från mervärdeskatt på upplageintäkter för dagspressen. Om såinte sker skapas så stora svårigheter för dagspressen att presstödet i övrigtmåste omprövas helt. Ikapitel 6 framhåller kommittén atl vid upprepade tillfällen klargjortatt ordningen med reducerad reklamskall på dagspressens annonsintäkter harutvecklats som ett led i statens samlade stödåtgärder på dagspressområdel. Deförmånliga villkoren för dagspressen bidrar väsentligt till tidningarnaskonkurrenskraft på reklammarknaden. Kommitténunderstryker all den förmånliga behandlingen av dagspres sen har en rent presspolilisk bakgmnd och är väl motiverad. Del i systemet inbyggda gmndavdraget föreslås höjt från nuvarande 12 milj.kr. lill exem pelvis 15 milj.kr. Om förändringar' i reklamskaltevillkoren skulle le sig befogade från andra än presspoliliska utgångspunkter fömtsätter kommit tén att dagstidningarna kompenseras på lämpligt sätt. Ikapitel 7 diskuteras taxesystemel i poslens lidningsrördse. Systemet Prop.1989/90:78 innefattar direkta statsanslag lill poslen och har i övrigt avvägtsfrån bl. Bilaga 1 presspolitiska utgångspunkter.