prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Kommitténanser all regionalpolitiken i alltför liten utsträckning har uppmärksammatkönsuppdelningen på arbetsmarknaden och behoven av att aktivt arbeta på atlutveckla den kvinnliga arbetsmarknaden. all det måste ges plats ål fler kvinnor i handläggande ochbeslutande ställning på alla nivåer i det regionala utvecklingsarbetet. Kommitténföreslår att en ram om 25 milj. kr. bör avsättas för kvinnliga kompetenscentra i Inlandet, Bergslagen och Sydöstra . Deflesta remissinstanserna delar utredningens uppfattning om problemen nga zmed könsuppdelningen på arbetsmarknaden och behoven av all utveckla denkvinnliga arbetsmarknaden. Fleraremissinstanser bl.a. Bergslagsdelegationen, utvecklingsfonden i samlSkinnskattebergs, , , , , och Lindesbergskommuner är positiva till förslaget om kvinnliga kompetenscentra. iJämtlands län är också positivt till förslaget men vill bredda målgmpperna attinte enbart gälla kvinnor med förela-garidéer utan också löneanställda kvinnor.Folkrörelserådet Hela ska leva är också positivt till förslaget menanser alt kvinnliga kompetenscentra måste arbeta på en bred front för kvinnorsutvecklingsmöjligheter på den lokala arbetsmarknaden. Glesbygdsdelegationenanser det uppenbart att del behövs någon form av ulvecklingscentra för kvinnorpå landsbygden. Delegationen ställer sig emellertid tveksam lill del förslagsom kommittén redovisar. Risken finns, enligt delegationen, atl vi får relativtsvaga centra som ändå ska kunna fylla utvecklingsfondemas funktion.Delegationen anser att del i föreslagen tappning inte heller är någon landsbygdssalsning.Dessa centra måste enligt delegationen utformas så all kvinnor i de små landsbygdskommu-nemaverkligen drar nytta av satsningen. Skinnskattebergskommun påpekair att om länsstyrelsema skall få uppdraget all stödja etableringenav föreslagna kompetenscentra måste det i direktiven klart framgå att det är avstörsta vikt all dessa centra placeras i de så kallade ytterkommunema t. ex. Skinnskattebergeller andra kommuner som ingår i Bergslagsdelegalionens definition avBergslagen. Utvecklingsfondema är lokaliserade lill residensstäderna vilket,enligt kommunen, starkt kritiserats från kvinnohåll eftersom dennalokalisering inte stämmer med kvinnors behov av nära och täta kontakter medstödpersoner. Länsstyrelseni anser alt del är bra att kommittén uppmärksammat kvinnornassituation men påpekar all det inte är enbart kvinnliga företagare som är ibehov av särskilda resurser. Särskilda resurser inom utbildningssystemet ochpå arbetsmarknaden behövs för att förbättra kvinnomas situation. Idénom kvinnliga utvecklingscentra har, enligt i , storbredd och bör förverkligas genom en nätverkslösning som innebär all mångaengageras och har sina tydliga roller, men där på ell naturligtsätt bör ha en samordnande och delvis initierande roU. Hudiksvallskommun anser alt kvinnornas arbetsmarknad bör ses som en integrerad del avregionalpolitiken. anser vidare atl ,utvecklingsfonden, länsarbetsnämnderna, kommunema m. fl. måste alla arbetaaktivt med kvinnors arbetsmarknad. Kommunen avstyrker förslaget om kvinnligakompetenscentra. TCOanser alt förslaget om kvinnliga kompetenscentra är alltför snävt inriktat påkvinnor som företagare och atl de bör främja kvinnors inflytande i denregionala beslutsprocessen. Vidare anser TCO att den organisato- riskainplaceringen på respektive ort bör lämnas öppen för atl kunna Prop.1989/90:76 anpassas lill de förutsättningar som råder i olika delar av landet. LRFanser att STUs och SLUs samverkan för atl stödja landsbygdens företagarefördjupas samt all kvinnliga kompetenscentra bör finnas i varje län och all deskall vara samordnade med utvecklingsfonderna. SINDmenar atl man på försök i några län bör inrätta särskilda ulvecklingscentraför kvinnor. SIND säger vidare "dessa bör dock ha en bredare verksamhet änvad som föreslås i betänkandet. bör skyndsamt gällande förordningarses över så att de branscher inom vilka kvinnor är verksamma, inte riskerar attbli diskriminerade". Landstingeti samt utvecklingsfonderna i , , ,, och anser atl kompetenscentra börrymmas inom utvecklingsfondens verksamhet men att én fömtsättning för detta äratt utvecklingsfondernas målgmpp utökas. i län avstyrkerförslaget och anser att det är "bättre all ge utvecklingsfondema särskildaresurser som öronmär-ktes för kontakter och insatser för kvinnligaföretagare". i anser också all ellkvinnligt resurscentmm måste kunna åstadkommas inom ramen förutvecklingsfondens nuvarande verksamhet men all del bör avsällas pengarspeciellt för kvinnliga företagare. Länsstyrelseni och utvecklingsfonden i anser att detkrävs fler åtgärder för att motverka att kvinnor lämnar landsbygden, t. ex.ökat kultumtbud, utbildning på hemorten för flickor, en ökad satsningpå idrotts- och andra fritidsaktiviteter för kvinnor med flera riktade ålgärder.Hedemora kommun anser all frågor som rör kvinnoarbelsmarknadens strategiskabetydelse för den lokala och regionala utvecklingen fått en undanskymd plats ibetänkandet. Fleraremissinstanser, bl.a. länsstyrelserna i och anser attkompetenscentra bör ha en bredare inriktning än enbart kvinnliga företagare pålandsbygden. i anser alt behov finns av insatserrörande kvinnors arbetsmarknad även utanför de prioriterade landsdelarna.Länsstyrelsen i anser att istället för kompetenscentra för kvinnorbehövs regionala ulvecklingscentra som vänder sig till en bredare gmpp avkvinnor och som arbetar med utbildning, projekt och forskning. Länsstyrelsernai och samt utvecklingslingsfon-den i länanser att arbetet med kvinnors arbetsmarknad skall drivas inom befintliga organoch avstyrker därmed förslaget om kompetenscentra. i Gävleborgslän tillstyrker förslaget om att avsätta särskilda medel för att stimuleraarbetet med kvinnoprojekt. HushållningssällskapensFörbund anser att kvinnomas sitution på landsbygden skulle göras effektivareom resurser tillfördes hushållningssällskapen och utvecklingsfonderna istället för kommitténs förslag att inrätta speciella kompetenscentra. Länsstyrelseni och -kommun anser all en utvidgning av användningsområdet för glesbygdsstödet att gälla också "mjuka" investeringar väsentligt bör stärka kvinnornas situation iskogs länen. Norrlandsförbundetanser att behovet av kvinnlig sysselsättning bör vä- Prop. 1989/90:76 gasin vid fördelningen över landet av bl.a. livsmedelsindustrin. finner del beklagligt, att livsmedelsindustrin hillills, förbisettssåsom ett användbart gott regionalpolitiskt medel. 2.7 Ekonomiska insatser för att påverka det privatanäringslivets utveckling Motivenför regionalpolitiskt stöd till näringslivet kan enligt kommitténs mening varaflera. Stödetkan ha lill syfte att kompensera naturgivna nackdelar. Stödetkan komplettera brister på kreditmarknaden i bestämda delar av landet. Stödetkan också motiveras av en önskan att förändra näringslivsammansättningen elleratt stödja vissa typer av företag eller funktioner inom förelag. Problemen påföretagsnivå behöver då inte vara speciella för företagen i de regionalpolitisktprioriterade områdena. Deltasynsätt leder kommittén lill bl. a. förslag om allmänt kostnadssänkande stöd,som man menar i princip bör begränsas till en sänkning avarbetskraftskostnaderna. Utöver vissa justeringar och förenklingar av detnuvarande lokaliseringsstödet som bl.a. sänkta subvenlionsnivåer, föreslåsförstärkta möjligheter att stödja förelagsutvecklande insatser, dvs. Därtill prioriteras stöd för förändring avnäringslivs-sammansättningen, nyetablering av företag i allmänhet och avtjänsteföretag i synnerhet. Mångaremissinstanser är positiva till den av kommittén föreslagna inriktningen avdet regionalpolitiska stödet. Bland de remissinstanser som direkt uttryckersin positiva syn kan nämnas länsstyrelserna i och , ,och kommuner, landstingen i och , , LRF och ST. Länsstyrelseni län t.ex. instämmer i utredningens principiella utgångspunkter när detgäller motiven för stöd till den privata sektorn och anser alt det i förstahand är behovet av förnyelse av näringslivet som är del dominerande behovet i Bergslagen.Olofströms kommun är till och med så positiv att man anser att föreslagna stödtill företagsutveckling och stöd till den privata tjänstesektorn är det mestframsynta i hela utredningen. RRVanser alt del är positivt alt ökad tyngd läggs vid teknik- och kompetensutveckling och mindre vid lokaliseringsbidrag lill näringslivet. RRV menar också atl en av utredningens uppgifter enligt direktiven har varit att överväga "fortsalla förbättringar och förenklingar av stödels inriktning och administration". RRV finner detta vara en mycket viktig ambition men konstaterar dock att några större förenklingar inte föreslås i 416 betänkandet.RRV konstaterar vidare att kommittén inte har ifrågasatt Prop. 1989/90:76befintliga stödformer. SIND anser atl kommittén i vissa avseenden inte Bilaga 2 tillfyllest beaktat direktiven. Blandnegativa synpunkter märks , och Bodens kommuner som menar atlföreslaget stödsystem för den privata sektom innebär en försämring. Skellefteåkommun har starka invändningar mot kommitténs förslag på många punkter. Mananser all förslagen innebär ytterligare splittring, större oklarheter ochdirekta orättvisor. Bodens och kommuner vill ha kvar nuvarandestödsystem. Länsstyrelserna i , och i anser att utredningen misslyckats med förenklingsarbelel.Fonden anser alt det är angeläget atl återställa stödets relativa kostnadssänkandeeffekt. i anser all det föreslagnastödsystemet bättre borde beakta en lågkonjunktur. Sänktasocialavgifter bör förbehållas Inlandet där förelagen på gmnd av gleshet,avstånd m. m. har etl varaktigt högre kostnadsläge än på andra håll i landet. Nedsättningenbör omfatta de näringsgrenar som har nedsatta socialavgifter med tillägg föralt också blandad verksamhet bör vara nedsättningsberättigad när den harbetydelse ur turistisk synpunkt. Nedsättningenskall vara och gälla fören sexårsperiod räknat . Enklar majoritet av de instanser som yttrar sig i denna fråga tillstyrker att socialavgiftemasänks i Inlandet. Bland dessa kan nämnas SIND, länsstyrelsema iNorrbollens, Västerbollens, och , AMS,, , , , , glesbygdsdelegationen ochLRF. Många av dessa instanser påpekar att nedsättningen bör omfatta all privatverksamhet. Som ett bärande skäl för detta pekas på den stimulans för kvinnodomineradsysselsättning som skulle uppnås. i poängterar atläven jordbmks- och trädgårdsnäringama bör omfattas. Mångainstanser anser all nedsättningsperioden är för kort. Bland dessa kannämnas AMS, i . Inlandskommunerna samt ,och kommuner kommun anser att enlidsbegränsning överhuvudtaget är mindre lämplig. RRVmenar däremot att vad gäller sänkta socialavgifter kommer tolk ningsproblem angående vilka företag som är berättigade till nedsättning att uppstå. På gmnd av de tekniska svårighetema att få en regionalpolilisk effekt ställer sig RRV tveksamt till användandet av sänkta socialavgifter 417 27 1989/90. 1 saml Nr 76 som ell regionalpolitisktmedel. Till de tveksamma sällar sig också stats- Prop. 1989/90:76 kontoret,i , kommun och TCO. Bilaga 2 kommun anserförslaget dyrt och ineffektivt. TCO vill emellertid inte motsätta sig allstödformen förlängs . RSV avstyrker förslagetliksom i och Säters kommun. Som skäl anförs bl.a. ineffektivitet. Statskontoret anser att utredningen inte tillräckligtövertygande visat atl sänkta socialavgifter leder till positiva sysselsältningseflfekler.RSV anför som skäl för sin avstyrkan att enligt förslag i betänkandet"Reformerad inkomstbeskattning" (SOU 1989:33) och enligt RSVs meningbör skatte- och avgiftssystemet utformas med utgångspunkt från all geskatteintäkter och all ge rättvisa i form av inkomstutjämning. Andra mål, l.ex.närings-, regional- och bostadspolitiska mål bör tillgodoses på annal sätt ängenom skatte- och avgiftssystemen. När regler för skatter och avgifter utformastill dessa andra mål medför delta ell komplicerat och svåröverskådligtskattesystem, som ger ofömtsedda och oönskade effekter i många avseenden.Enligt verket har del nuvarande systemet med sänkta socialavgifter iNorrbollens län medfört en hel del svårigheter med bl. a. gränsdragningsproblemvad avser vilken typ av verksamhet som bedrivits. Dessa gränsdragningsproblemhar till stor del rört andra verksamhetsgrenar än hotell- ochrestaurangverksamhet som omnämns i betänkandet. Problem finns också urkontrollsynpunkt och förenklingssynpunkt med sänkta socialavgifter. Del harheller inte, enligt verket, visats att sänkta socialavgifter haft någonnäringspolitiskt positiv effekt för i . Nedsättningenav socialavgiftema i de kommuner i Norrbollens län som tillhör stödområde C,dvs. , och föreslås upphöra efter en övergångsperiod på treår. Endastnågra få instanser har lämnat synpunkter på förslaget. SINDliksom statskontoret förordar snabbare avveckling i , och Luleåkommuner. i , i i avvisar förslaget som förhastat ochkortsiktigt. Även LRF samt och kommuner avvisar förslaget. Luleåkommun anser atl en utvärdering måste ske innan nedsättningen tas bort. Enreformering av gods- och person transportstöden bör utredas. Möjlighe tema all integrera nuvarande transportstöd till , stöd till tunga transporter i skärgården och stöd till Vänersjöfarten i ell reformerat trans portstöd bör utredas. Flertaletremissinstanser som berör förslaget är positiva. Emellertid finns "iiagaz hos många instanser en oro för en försämring av transportstödet. Fleraremissinstanser redovisar också olika kompletterande synpunkter. SIND,AMS, länsstyrelserna i och . samtNorrlandsfonden är några av de instanser som uttrycker sin positiva syn påförslaget. Länsstyrelseni t. ex. motsätter sig ett eventuellt borttagande av godstransportstödeleftersom en sådan åtgärd drastiskt skulle försvåra verksamheten och sannoliktleda till nedläggningar för vissa förelag inom t. ex. den för Inlandet vikligasågverksindustrin, inom verkstadsindustrin och byggmalerialinduslrin.Strömsunds kommun anser all inga åtgärder som försämrar företagenskonkurrenskraft får genomföras. En reformering av transportstödet är därför enav de åtgärder som kommer långt ned på listan av de frågor som behöver sesöver. Länsstyrelserna i och saml bl.a.,pekar på all man i en utredning beaktar behovet av förstärkta insatser för Vänersjöfarten.Länsstyrelsen i och utvecklingsfonden i länet pekar påbetydelsen av att representativa organ för stödområdet får vara med iutredningen. Malungoch kommuner är tveksamma till en utredning liksom SjöV, som anseratt skälen som anförts för en omprövning av transportstödet ej är tillfyllest.Skellefteå kommun anser att godstransportstödet fungerar bra och därför ej börutredas. 2.7.3Stöd till investeringar i maskiner och byggnader Lokaliseringsbidraglill investeringar i byggnader och maskiner i befintliga företag förbehållsInlandet. För investeringar som medför sysselsättningsökning föreslås vissautomatik i stödgivningen. Lokaliseringsbidragbör utgå för befintliga företag fömtsatt att investeringen medförsysselsättningsökning. Om investeringen inte medför sysselsättningsökning börlokaliseringsbidrag efter prövning kunna utgå med högst . bör lokaliseringsbidrag kunna utgå med högst 50%.Uppföljningen av nyetablerade företag bör förstärkas så att det finns enkontakt mellan stödgivande organ och företaget även efler det att stödbeviljats. Stöd till nyetableringar bör kunna lämnas i Inlandet, Bergslagen ochSydöstra . Remissinstansemahar olika erinringar mot detta förslag. Endast någon enstaka instans som i län och kommun uttrycker en generellt positiv syn på förslaget. I likdiet med SIND, som tillstyrker en förenkling av reglema beträffande 419 lokaliseringsbidragen,men som avstyrker differentiering av stödet mellan Prop. 1989/90:76etablerade och nyetablerade förelag, har många instanser olika detaljsyn- Bilaga 2 punkter på förslaget. Positiva lill den förenkling som en vissautomatik innebär är också bl.a. AMS, , och utvecklingsfonden i . Invändningenmot differentieringen mellan etablerade och nyetablerade är den allra vanligastförekommande synpunkten. Ett mycket stort antal remissinstanser avstyrkerdifferentieringen. vanligt skäl för detta är som bl. a. kommunkonstaterar all en investering i ell befintligt förelag ibland kan ha enstörre strategisk betydelse än stöd lill ett nytt förelag. Andra skäl somanförs är all föreslaget syslem lockar lill för stora investeringar initialt, atldet också medför risk för olika former av konstmerade fall av nyetableringar.Olofströms kommun menar alt sysselsättningsökningen med samma kapitalinsats ärstörte i befintliga företag än i nystartade. Någrainstanser som t. ex. i , kommun.Tio-kommungruppen anser att det är olyckligt att sänka subventionsnivån. Någoninstans som t.ex. i och iNorrbottens län pekair på att Inlandet inte är enhetligt. Därför behövs menarman en differentiering i stödnivåer. i liksomKrokoms och kommuner anser all kravet på sysselsättningsökning börslopas. Länsstyrelserna i , och saml Morakommun avvisar ökad automatik och menar all den är ineffektiv och all behovetav stöd bör vara avgörande. Lokaliseringsbidragbör kunna utgå med högst i Inlandet för byggande av lokaler för uthyming. Ettrelativt begränsat antal instansier har berört detta förslag. iGävleborgs län tillstyrker förslaget och menar all borde utgå för övrigaprioriterade områden. Även Säters, och kommuner anser allområdet borde vidgas. i , och Malungskommuner saml Inlandskommunerna anser all stöd lill uthymingslokaler skall utgåi samma omfattning som när det gäller byggnadsinvesteringar i företagens egenregi. kommun anser att stöd borde utgå i områden motsvarandestödområde A. Såväl som kommuner förordar generösare stöd ochbefarar att en slödnivå om får förödande konsekvenser för Inlandet.Länsstyrelsen i avvisar sänkt stöd till lokaler för uthyming. Lokaliseringslånenersätts med kreditgarantier. Endastett fåtal instanser har berört detta förslag. Landstingsförbundettillstyrker att lokaliseringslånen avskaffas. Bl.a.SIND, i , Bergslagsdelegalionen, och utvecklingsfonden i avstyrker attlokaliseringslånen ersätts med garantier. i hänvisartill dåliga erfarenheter av kreditgarantier, bl.a. krånglig och tidsödandeadministration i och med all staten måste ta ut en avgift på garantisumman avbankerna. i län anser att det knappast är realistiskt atlräkna med atl enbart den ordinarie kredilmarknaden skall kunna tillgodosebehovet av riskvilligt kapital. Någon form av lokaliseringslån eller finansieringskapilalbör finnas kvar. i avstyrker tills vidareinförandet av kreditgarantier och pekar bl. a. på risken atl bankernaregelmässigt kommer att kräva statliga garantier. Bidrag föreslås kunna lämnas med högst för investeringar upp till20 milj. kr. Endastetl relativt begränsat antal instanser har berört detta förslag. Deuppfattningar som uttrycks ger en splittrad bild. Några instanser uttrycker enpositiv syn på förslaget däribland länsstyrelserna i , län och , utvecklingsfonden i ochVästerviks kommun. Sundsvallskommun och glesbygdsdelegationen är tveksamma lill förslaget. Sundsvallskommun menar att del är troligt atl någon form av investeringsfonder ellerinvestmentbolag skulle göra större nytta. Glesbygdsdelegalionen anser att detvore bättre om stödet i ges en tydligare landsbygdsprofil. SIND,länsstyrelserna i och samt utvecklingsfonden iKopparbergs län avstyrker att investeringsbidraget utanför stödområdet behållssom ett slödinslmment. Utvecklingsfonden i menar allinvesteringsbidraget ytterst sällan, om ens , avgör om en investeringkommer till stånd eller ej. Länsstyrelseni efterlyser lika obyråkratiska regler som för glesbygdsstödet. 2;7.4Stöd till företagsutveckling Detregionalpolitiska stödet bör i större utsträckning än nu användas för att stödja marknads-, produkt- och kompetensutveckling. En ny stödform för företagsutveckling införs. Stödet föreslås vara lill- 421 gängligt i Inlandet,Bergslagen och Sydöstra . Högsta bidrag vid Prop. 1989/90:76 stödtill "mjuka" investeringar bör vara . Stöd i varje enskiltärende Bilaga 2 där beslut fattas av länsstyrelse får uppgå lill högst500000 kr. Stödet bör kunna utgå utan koppling till nyskapade arbetstillfällen. Offertstödetoch regionalt utvecklingskapital ersätts med den nya stödformen för"mjuka" investeringar. Ettrelativt stort antal remissinstanser som t.ex. SIND, länsstyrelserna i ,, , , och , landstingeni och , AMS, Inlandskommunerna,Tio-kommungruppen, Bergslagsdelegationen, glesbygdsdelegationen. ,, och Bodens kommuner samt är p(jsitivatill förslaget om ett särskilt stöd lill mjuka investeringar. Länsstyrelseni anser all stödformen också bör komma ifråga för företaginom de areella näringarna eventuellt inom ramen för glesbygdsstödet. LRF fömtsätterockså att lantbmkare och andra lands-bygdsförelagare får möjlighet till stödför "mjuka" investeringar. SINDanser att det inte är tillräckligt med enbart bidrag. i Jämtlandslän anser att i ljuset av kommitténs syn på decentralisering är gränsen 500000kr.en onödig restriktion. Även i anser attbeloppsgränsen borde öka till 1 milj. kr. Utvecklingsfonden i länär positiv till att kommittén betonar viklen av mjuka investeringar, men kan däremoiinte förstå synpunkterna att det skulle vara olämpligt att kombinerafinansiella insatser med ett nära kompelensmässigt stöd och "partnerskap".Tvärtom anser fonden all delta i de flesta fall är viktigt för att ökachanserna till framgång. Fonden förordar också villkorat ålerbelalningskrav föratt skapa incitament till ansvarsfullhet och affärsmässighet i stödgivningen.Med dessa fömtsättningar är utvecklingsfondens ulvecklingskapital etl bättre instmmentän det föreslagna nya stödet. Det särskilda regionalpoliliska utvecklingskapilaletkan avvecklas. För all stimulera ökad riskbenägenhel kan man avsätta en del avutvecklingsfondens lånefond för insatser inom prioriterade områden, och därsälta lägre avkastningsskrav. i anser atl slödbeslämmelsernaär ett exempel på en reglering på den regionala nivån som är omotiverad. Redantidigare har haft möjlighet alt ställa regionall ulvecklingskapitaltill utvecklingsfondens förfogande. Användningen har varit exakt densamma somnu föreslås gälla mjuka investeringar. Enligt uppfattning kanutformningen av stödet till mjuka investeringar ske på länsnivå. Mindreindustriföretag i , Bergslagen och Sydöstra före slås få tillgång till en "konsultcheck" för att underlätta och ökautnyttjan det av utomstående expertis. Flertaletav de remissinstanser som berör detta förslag är positiva och 'b z tillstyrker förslaget. Bland dessakan nämnas SIND, länsstyrelsema i . , ochVästerbottens län, i , , , Hadstahammarsoch kommuner, utvecklingsfonden i , . Länsstyrelseni anser att förslaget till konsullcheck är ett välbehövligtkomplement till stödet lill mjuka investeringar. Det är dessutom prövat ivissa regioner bl. a. i . STliksom i anser att stödet även bör omfatta förelagi turistbranschen. LBS har också synpunkter på målgmppen och menar atl ävennäringsverksamhet på landsbygden bör omfattas av ramen för glesbygdsstödet.Länsstyrelsen i vill tillföra restriktionen att stödet endastbör utgå tifi företag som köper tjänster i regionen. är positivtill förslaget, men vill peka på risken för all oseriösa konsultförelag växerfram. i anser att stödet borde samordnas medstödet till mjuka investeringar. Länsstyrelseni anser vad gäller syslem med konsult-checkar all denna metodär någonting som man redan prövar i länet. 1 Norrbollens län har enstyrelsebank etablerats. Syftet med denna är att tillföra de mindre företagenkompetens på olika områden via ledamots-skap i styrelsen. Om man så finnerönskvärt är det enligt enkelt att utvidga ell sådant syslem till atlgälla även personer utanför styrelsen. Utvecklingsfonden i länanser att kommitténs förslag i princip inte innebär något nytt. Konsultcheckarerbjuds redan nu småföretag genom SIND och utvecklingsfondens försorg.Villkoren varierar mellan de olika projeklprogrammen. Utvecklingsfonden harhittills svarat för projektledning och till stor del för de operativainsatserna när det gäller konsultinsatser i Inlandsförelagen.