prop · GD03135 · 1989-12-31 00:00:00 — Bosättningsbegreppethar den betydelse som anges i 3 §. Detta innebär att såsom bosatt här i landeträknas den som här har sitt egentliga hemvist eller som, utan att vara bosatthär, stadigvarande vistas här. Begreppet valutahandlare har definierats i 2 §. Iandra stycket anges i förtydligande syfte att en betalning som verkställts medcheck dragen på bank som är valutahandlare inte skall anses utgöra betalninggenom förmedling av valutahandlare. Detta gäUer oberoende av om checken dragitsmot ett kronkonto eUer ett valutakonto. Föreskrifterom undantag från bestämmelsema i första stycket denna paragraf avses kunnameddelas av regeringen. Detta avses kunna ske genom delegationsbestämmelsen i12 § denna lag. Undantagsbestämmelsema avses bli intagna i 1 § förordningen ombetalningar till och från utlandet. Attriksbanken efter samråd med kan medge undantag från valutahandlarkraveti denna paragraf även i andra fall än som anges i föreskrifter meddelade avregeringen framgår av 13 § och kommentarema till denna. Ensvensk juridisk person eller en fysisk person som är bosatt i är enligtbestämmelsema i 9 § första och andra styckena skyldig att förvara förvärvadeutländska fondpapper och vissa i utlandet emitterade svenska obligationer idepå hos valutahandlare eller hos av särskilt godkänd fondkommissionär,det s.k. depåkravet. Har valutahandlare eller fondkommissionär förmedlataffären skall den aktuella valutahandlaren eller fondkommissionären se till attbestämmelserna efterlevs. Ettdepåkrav gäller enligt 10 § också när en utländsk juridisk person eller fysiskperson som inte är bosatt i förvärvar vissa svenska obligationer ochandra svenska skuldebrev. Medhänsyn till de nu angivna bestämmelserna föreskrivs i förevarande paragrafförsta stycket att en svensk juridisk person eller en fysisk person bosatt iSverige vid köp eller försäljning av fondpapper är skyldig att anlita envalutahandlare som är fondkommissionär eller en av särskilt godkänd fondkommissionärnär motparten är en utländsk juridisk person eller en fysisk person som inte ärbosatt i . Detsamma gäUer vid köp av svenska fondpapper som emitterasgenom en kommissionär i utlandet. Ifråga om själva betalningen till resp. från utlandet vid köp eller försäljningav fondpapper gäller huvudregeln i 4 § , dvs. betalningen skall förmedlas avvalutahandlare. Medfondpapper avses enligt 2 § i detta sammanhang aktie, annat bevis om delaktigheti bolag, obligation, förlagsbevis och liknande skuldebrev avsett för allmänomsättning samt rättigheter och skyldigheter som anknyter till nämndatillgångar samt andel i aktiefond. Iandra stycket har tagits in en hänvisning till bestämmelsema om förvaring idepå i 9 och 10§§. Föreskrifterom undantag från bestämmelserna i första stycket denna paragraf avses kunnameddelas av regeringen. Detta avses kunna ske genom delegationsbestämmelsen i12 § denna lag. Undantagsbestämmelsema avses bli intagna i 3 § förordningen ombetalningar till och från utlandet. Attriksbanken efter samråd med kan medge undantag från kravet iförsta stycket på att köp eller försäljning skall ske genom svensk fondkommissionäräven i vissa andra fall än som anges i föreskrifter meddelade av regeringenframgår av 13 § och kommentarerna tiU denna. Bestämmelsemai denna lag syftar som redan nämnts till att skapa en rättslig gmnd för insamling av uppgifter till betalningsbalansstati stiken som den avses utgöra en bas för skattemyndighetemas kontroll av utlandstransaktionerna. Uppgifter i dessa hänseenden skall läm nas av valutahandlama. När det gäller statistikuppgifter finns även reglema om skyldigheten att lämna sådana direkt till i betalningslagen. Skyldigheten att lämna uppgifter till skattemyndighetema, kontrolluppgif ter, regleras däremot i lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter. För att betalningsförmedlama skall kunna fullgöra sin uppgiftsskyldighet 73 till och skattemyndighetemahar den som verkställer eller mot- Prop. 1989/90:135 tar en betalning tillresp. från utlandet via valutahandlare i denna paragraf ålagts en skyldighetatt lämna uppgift till förmedlaren om vad betalningen avser och om vilket landbetalningen går till eller kommer från. Vid betalning till utlandet skalluppgift lämnas även om namn på betalningsmottagaren. 1 sakens natur ligger attden uppgiftsskyldige också skall lämna personuppgifter (person- ellerorganisationsnummer) samt uppgifter om valuta och belopp m.m. Sådana uppgifterskall lämnas på blankett enligt särskilt formulär som fastställs av riksbanken.Innan formulär till blanketten fastställs bör samråd ske med . Attriksbanken efter samråd med kan medge undantag från bestämmelsemaom uppgiftsskyldighet i första stycket framgår av 13 § och kommentarema tilldenna. Iparagrafen finnsett principiellt förbud för svenskjuridisk person och fysisk personsom är bosatt här i landet att sätta in medel på ett eget inlåningskonto iutlandet eller att verkställa eller ta emot betalningar över ett sådant konto. Föreskrifterom undantag från bestämmelserna i första stycket denna paragraf avses kunnameddelas av regeringen. Detta avses kunna ske genom delegationsbestämmelsen i12 § denna lag. Undantagsbestämmelsema avses bli intagna i 2 § förordningen ombetalningar tiU och från utlandet. Attriksbanken efter samråd med kan medge undantag frånbetalningsförbudet i denna paragraf även i vissa andra fall än som anges iföreskrifter meddelade av regeringen framgår av 13 § och kommentarema tilldenna. Somhar anförts i den allmänna motiveringen avses förbudet mot att betala premierför utländska livförsäkingar finnas kvar till dess har tagit ställningtill hur beskattningen av sådana försäkringar skall ske. Förbudet har tagits ini denna paragraf Föreskrifterom undantag från bestämmelsema i denna paragraf avses kunna meddelas avregeringen. Detta avses kunna ske genom delegationsbestämmelsen i 12 § dennalag. Undantagsbestämmelsema avses bli intagna i 4 § förordningen om betalningartill och från utlandet. Attriksbanken efter samråd med kan medge undantag från förbudetom premiebetalningar till utlandet i förevarande paragraf även i vissa andrafall än som avses i föreskrifter meddelade av regeringen framgår av 13 § ochkommentarerna till denna. Iförsta stycket anges att en svensk juridisk person eller en fysisk person bosatt i som förvärvar utländska fondpapper skall förvara dessa i särskild depå. Det ankommer på den valutahandlare eller fondkommissio- 74 närsom förmedlat affären att se till att innehavaren fullgör den i paragrafen Prop.1989/90:135 föreskrivna skyldigheten. Förvaringen skall ske i särskild depå hosvalutahandlare eller fondkommissionär som är godkänd av . Valutahandlareneller fondkommissionären behöver dock inte i sin tur förvara värdepapperen iSverige utan får förvara dem i depå i utlandet. Iandra stycket anges att också vissa svenska fondpapper skall läggas i depå enligtbestämmelsema i första stycket. Det gäller obligationer och andra skuldebrevnär emissionen särskilt riktats tiU utlandet, s. k. eurokronemis-sioner. Itredje stycket har tagits in en bestämmelse gällande fondpapper i ett kontobaseratsystem. Den innebär att med depåförvaring jämställs att innehavaren av sådanafondpapper låter valutahandlare eller fondkommissionär se till attfondpapperen inte kan disponeras utan valutahandlarens eller fondkommissionärensmedverkan. Föreskrifterom undantag från bestämmelserna i paragrafen avses kunna meddelas av regeringen.Detta avses kunna ske genom delegationsbestämmelsen i 12 § denna lag. Undantagsbestämmelsemaavses bli intagna i 3 § förordningen om betalningar till och från utlandet. Attriksbanken efter samråd med kan medge undantag från depåkraveni första och andra styckena även i andra fall än som avses i föreskriftermeddelade av regeringen framgår av 13 § och kommentarema till denna. Somanförts i den allmänna motiveringen avses ett depåkrav gälla även vid överlåtelseav vissa svenska fondpapper till utlandet för att underlätta övergången tillett kontobaserat system. Det gäller på svenska kronor lydande obligationer ochandra skuldebrev, vilka utfärdats för särskilda delar av skuldbelopp ochuppenbarligen är avsedda för den allmänna rörelsen, om emittenten är svenskastaten eller kreditinstitut som avses i 2 § lagen (1974:922) om kreditpolitiskamedel. Bestämmelser om detta har tagits in i förevarande paragraf Deterinras om möjligheten för att medge undantag från bestämmelsema idenna lag om det finns särskilda skäl. Det undantag som kan vara aktuellt härär undantag från depåkravet för sådana fondpapper som anges i denna paragrafnär emissionen riktats särskilt till utlandet, s. k. eurokronlån. Förvärvaren svenskjuridisk person eller en fysisk person som är bosatt i svenskafondpapper som sålts i en till utlandet särskilt riktad emission skall ävendessa värdepapper läggas i särskild depå. Bestämmelser i detta avseende hartagits in i 9 § andra stycket. Attriksbanken efter samråd med kan medge även undantag fråndepåkravet enligt denna paragraf följer av 13 § och kommentarema tiU denna. Somnämndes i kommentaren till 1 § är lagens syfte att skapa en gmnd för bl.a.riksbankens inhämtande av statistikuppgifter för betalningsstatistiken m. m.Enligt bestämmelsema i denna paragraf åläggs den som för egen eller någonannans räkning har gjort eller låtit göra en sådan valutatransaktion som kan habetydelse för den statistik som upprättar en skyldighet att tillbanken lämna de uppgifter och visa upp de handlingar som behövs förstatistikändamål. I paragrafen finns också en bestämmelse som ger riksbankenrätt att förelägga den vite som inte fullgör sin uppgiftsskyldighet. Närmarebestämmelser om vilka uppgifter som skall lämnas bör anges i särskildaföreskrifter utfärdade av . Itredje stycket erinras om att det i lagen (1990:000) om självdeklaration ochkontrolluppgifter finns bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgiftertill skattemyndighetema. Iparagrafen har tagits in bestämmelser som ger regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer möjligliet att under vissa föratsättningar genom särskildaföreskrifter besluta om generellt gällande undantag från bestämmelserna idenna lag. Detta skall kunna ske för att underlätta handeln med utlandet ellerannat internationellt utbyte om det inte allvarligt försvårar inhämtandet avstatistikuppgifter eller skattekontrollen. Medstöd av denna paragraf avses regeringen utfärda den föreslagna förordningen ombetalningar till och från utlandet med föreskrifter bl.a. om undantag från bestämmelsemai 4, 5 och 7 9 §§ i förevarande lag. Enligtbestämmelsen iförsta stycket ges rätt att i särskilda fall medgeundantag från bestämmelsema i denna lag om det finns särskilda skäl. Dettaavses t. ex. kunna ske både i fråga om kravet på att betalning skall görasgenom valutahandlare och förbudet att verkställa eller ta emot betalningaröver ett eget inlåningskonto i utlandet liksom i fråga om bestämmelsema i 6 §i sådana fall då betalningama hänför sig till en svensk juridisk person ochmotsvarande uppgifter i stället kan lämnas direkt till pådatamedium. Riksbankensbeslut enligt denna paragraf skall, som jag stmkit under redan i den allmännamotiveringen, meddelas först efter samråd med . Riksbankensbeslut i fråga om undantag från bestämmelse i denna lag får överklagas hos fuUmäktige i . Fullmäktiges beslut får däremot inte överklagas. Bestämmelser i dessa hänseenden finns i andra och tredje styckena. 14 § Prop.1989/90:135 {förstastycket har i punkterna 1- 7 tagits in bestämmelser om ansvar för den sombryter mot reglerna i 4 11 §§. I punkten 8 stadgas ansvar för den som med stödav 13 § yrkar undantag från någon bestämmelse i denna lag och därvid lämnar enoriktig uppgift. Påföljden har begränsats tiU böter. I andra stycket anges attansvar inte skall krävas ut i ringa fall. Densom inte har efterkommit ett vitesföreläggande som har meddelats med stöd av 11§ skall inte dömas till ansvar för gärning som omfattas av föreläggandet.Detta framgår av denna paragraf 5.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:000) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter Iförstastycket 6 anges nu att kontrolluppgift skall lämnas av valutabank och fondkommissionärhos vilka utländska värdepapper förvaras i depå eller kontoförs enligtsärskilda bestämmelser. De bestämmelser som åsyftas är de föreskrifter i ämnetsom meddelats av med stöd av valutalagen och valutaförordningen.Motsvarande bestämmelser avses nu bli intagna i den föreslagna lagen ombetalningar tiU och från utlandet. I första stycket 6 görs en direkt hänvisningtill denna lag. Där sker också ett utbyte av ordet valutabank motvalutahandlare som en konsekvens av den nya 22 b § i lagen om Sverigesriksbank. Iförsta stycket 5 har gjorts ändringar av sådant slag som kommenterats under 22 §. Lagenom förenklad aktiehantering skall fr.o.m. den helt ersättas av aktiekontolagen.TiU denna lag har bestämmelsema om förval-tarregistrering flyttats (8 kap.).Första stycket i den nu aktuella paragrafen har ändrats i enlighet med detta. Detär inte ovanligt att försäljning av fondpapper som förvaras i depå enligt bestämmelsema om detta i föreskrifter sker genom en annan fondkommissionär än den som har hand om depån. Praktiska skäl talar för att det bör vara den fondkommissonär som förmedlat affären som skall vara 77 skyldig att lämna i dennaparagraf aktuella kontrolluppgifter. En bestäm- Prop. 1989/90:135 melse omdetta har tagits in 'iförsta stycket. I stycket har också gjorts ändringar avsådant slag som kommenterats under 22 §. Enligtnuvarande bestämmelser skall kontrolluppgiften avse varje betalning överstigande25 . Denna beloppsgräns har höjts till . Upplysning skallvidare enligt den nu föreslagna lydelsen lämnas om vad varje betalning avseroch till vilket land betalningen verkställs eUer från vilket land betalningentas emot. Vid betalning till utlandet skall uppgift dessutom lämnas om namn påbetalningsmottagaren. Detsamma skall gälla även andra betalningar om dessa utgördelbetalningar av en summa som överstiger . De nu angivna uppgiftemaskall lämnas av valutahandlare. Ivissa fall kan det vara svårt att avgränsa begreppet delbetalning. Det skall varafråga om betalning av en viss del av ett på förhand bestämt belopp. Om enfaktura på t. ex. . delas upp på två betalningar på . är detsålunda fråga om delbetalningar. Däremot avses begreppet inte omfatta periodisktutgående betalningar som hänför sig tiU en inte på förhand bestämd tid, t. ex.hyresbetalningar, prenumerationer eller räntebetalningar. Detsamma gäller ifråga om kontraktsenliga amorteringar. Uppgiftsskyldighetenavses gälla redan från och med den första delbetalningen om det totalabeloppet kommer att överstiga . Detta gäller oberoende av under vilkentid delbetalningarna skall ske. Denya bestämmelsema avses träda i kraft och tillämpas förstagången vid taxering. Förtid föreden Ijuli 1990 skaU dock de äldre bestämmelsematillämpas. 5.5 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) Somnämns i specialmotiveringen till 22 a § riksbankslagen innebär nu gällandebestämmelser att uppgifter hos om valutatransaktioner med utlandet iregel är sekretesskyddade med stöd av 9 kap. 5 § första stycket sekretesslagen.Enligt detta lagram gäller sekretess hos i ärenden om tillståndsgivningeller tillsyn enligt valutalagstiftningen för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjasutan att den enskilde lider skada eller men. Uppgifteri ärenden om tillstånd eller tillsyn enligt den föreslagna lagen omvalutareglering kommer att omfattas av sekretessbestämmelsen i 9 kap. Beträffande uppgifter omvalutatransaktioner inom ramen för lagen om betalningar tiU och från utlandet kommer i stället följande att gälla. uppgifter som riksbankenerhåller för statistiska ändamål omfattas av den Prop. 1989/90:135 s. k.statistiksekretessen enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen. Uppgifter i ärenden sominte avser framställning av statistik, exempelvis ärenden om undantag från bestämmelsemaom betalning via valutahandlare i enskilda fall, omfattas däremot inte avnågot sekretesskydd. Förevarandeparagraf har ändrats så att sistnämnda uppgifter kommer att falla underparagrafens tillämpningsområde. JaghemstäUer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lagom valutareglering, 2. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, 3. lag om betalningar tiU och från utlandet, 4. lagom ändring i lagen (1990:000) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 5. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Sammanfattning av departementspromemorian (Ds Prop-1989/90:135 1989:74) Ny valutalag, m. m. ' Idenna promemoria läggs fram förslag till en ny valutalag. Vad som föreslås ären fullmaktslag, som under vissa föratsättningar ger regeringen möjlighet attförordna om valutareglering. Dessa föratsättningar anges på sådant sätt attvalutalagen för framtiden blir en ren beredskapslag. Den föreslagna lagen ärsålunda avsedd att ge den författningsmässiga beredskapen för att endast iextrema lägen kunna förordna om valutareglering. Fullmaktför regeringen att förordna om valutareglering skall automatiskt träda i kraftom riket kommer i krig. Utöverkrigsfallet kan regeringen enligt förslaget förordna om valutareglering i tvåolika situationer; den ena är om riket är i krigsfara eller det råder utomordentligaav krig eller krigsfara föranledda förhållanden och den andra är omvalutamarknaden och valutapolitiken utsätts för allvarliga påfrestningar tillföljd av utomordentligt stora kapitalrörelser. För att regeringen skall kunnaförordna om valutareglering krävs i båda dessa fal! att fullmäktige iriksbanken gjort framställning om sådant förordnande. Vid krigsfara behöverregeringen inte invänta en sådan framställning utan kan, efter informelltsamråd med fullmäktige, förordna om valutareglering. I de nu beskrivna fallenskall förordnandet om valutareglering underställas tillsammans medde föreskrifter som regeringen avser att utfärda med stöd av fullmakten. Harfullmakten tagits i anspråk på grand av stömingar på valutamarknaden ochvalutapolitiken, gäller förordnandet om valutareglering . Denfullmakt att utfärda valutareglerade föreskrifter som under angivna föratsättningarkan sättas i kraft ger möjlighet att fullständigt reglera allt betalningsutbytemellan och utlandet. Detta gäller såväl kontoöverföringar, fysisk ut-eller införsel som andra förändringar av svenskt innehav av betalningsmedel,fondpapper, fordringar eller skulder. Fullmakten kan emellertid också tas ianspråk i begränsad omfattning för en punktmässig reglering om skäl talar fördetta. Fullmakten ger även rätt för regeringen att avgiftsbelägga vissavalutatransaktioner eller förena dem med skyldighet att deponera visst belopp iriksbanken. Möjlighet finns slutligen att låta fullmakten omfatta ettförordnande om hembud av utländska tillgodohavanden av olika slag. Lagförslagetinnehåller i övrigt regler om valutaregleringens administration. Dessa är ihuvudsak en överföring av nuvarande regler härom i valutalagen och iriksbankslagen. Däratöver finns i lagförslaget regler om uppgiftsskyldighet ochkontroll, om vitesföreläggande och om sanktioner för överträdelse av lagensbestämmelser. Dessa regler och utformningen av motiven för desamma överensstämernästan helt med motsvarande regler i det förslag till valutalag somvalutakommittén lade fram i sitt slutbetänkande (SOU 1985:52). Ipromemorian läggs vidare fram förslag till nya regler om valutahandels tillstånd. Sådana regler finns i valutaförordningen men fö reslås nu bli intagna i riksbankslagen. När bank och postverket får valuta- 80 handelstillstånd föreslåsde benämnas valutabank. Reglema utvidgas emel- Prop. 1989/90:135 lertid såatt andra kreditinstitut kan få begränsat valutahandelstillstånd. I Bilaga1 valutahandelstillståndet får uppställas begränsningar av innehavet av tillgångaroch skulder såväl i utländsk valuta som, i förhållande till utländska rättssubjekt,i kronor. Därigenom ges möjlighet till en reglering av valutabankemasvalutapositioner. Dessutomföreslås att kreditinstitutens uppgiftsskyldighet mot utformas såatt bestämmelsema ger en mer allmänt utformad befogenhet att hämtain uppgifter för att kunna följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknadema. Isyfte att skapa en grand för insamling av uppgifter förbetalningsbalansstatistiken och för skattemyndighetemas kontroll av ut-landstransaktionemaföreslås i promemorian också en särskild lag om betalningar tiU och frånutlandet, den s.k. betalningslagen. Idenna lag finns bestämmelser om att betalningar till och från utlandet i principskall ske via valutabank. Från denna huvudregel finns dock en rad undantag varssyfte är att skapa ett så enkelt och smidigt system som möjligt. Undantagsbestämmelsemaföreslås bli intagna i en särskild förordning om betalningar till och frånutlandet. På gmnd av att betalningama kanaliseras till valutabankema kan såvälriksbanken som skattemyndighetema från dessa banker inhämta de uppgifter om betalningamasom behövs för statistikändamål resp. skattekontroll. Ibetalningslagen finns dessutom en bestämmelse om att har rätt attfrån envar som för egen eller annans räkning har verkställt en betalning tillutlandet eller mottagit en betalning därifrån få de uppgifter som behövs förstatistikändamål. Ibetalningslagen finns också, främst av skattekontrollskäl, regler om ett principielltförbud att inneha inlåningskonton i utlandet. Men även från denna huvudregelgörs en mängd undantag för att underlätta affärema med utlandet. Också dessaundantag föreslås bli intagna i den nyssnämnda förordningen. Dessutombibehålls i lagen det gällande förbudet mot att betala försäkringspremier tillutlandet med större belopp än . Detta förbud avses stå kvarendast fram till dess att frågan om beskattningen av utländska försäkringar harlösts. Avfrämst skattekontrollskäl innehåller betalningslagen även regler om att den somförvärvar utländska fondpapper skall förvara dem i depå hos valutabank ellersvensk fondkommissionär. Som komplement till dessa regler föreskrivs att densom köper eller säljer utländska fondpapper är skyldig att göra detta genomvalutabank som är fondkommissionär eller genom av särskilt godkänd fondkommissionär. Dessutominnehåller lagen ansvarsbestämmelser för den som bryter mot någon av bestämmelsemai betalningslagen. Påföljden har begränsats till böter. Reglernai betalningslagen har kompletterats med smärre ändringar i bestämmelserna omkontrolluppgifter i taxeringslagen. Beloppsgränsen för valutabanksuppgiftsskyldighet om betalningar till och från utlandet har höjts från 25 000kr. Uppgiftsskyldigheten har utökats bl.a. till 6 1989/90. 1 saml Nr 135 att också gälla vad varje uppgiftspliktigbetalning avser och vilket land Prop. 1989/90:135 betalningen går tiU eller kommer ifrån. Slutligeninnehåller promemorian en redogörelse för hur de nya reglema kommer att förändrasekretesskyddet hos för uppgifter om enskildas förhållanden. 1denna del föreslås dock inga nya regler. Lagförslagen i departementspromemorian Prop-1989/90:135 1 Förslag till Valutalag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Regeringen får förordna om valutaregleringenligt 6 §, om landet kommer i krig. 2 § På framställning av fuUmäktige i ,får regeringen förordna om valutereglering enligt 6 § 1. omlandet är i krigsfara eller om det råder utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller krigsfara vari landet har befunnit sig; 2. omvalutamarknaden och valutapolitiken utsätts för aUvarliga påfrest ningar till följd av utomordentligt stora kapitalrörelser. Föreliggerkrigsfara och kan framställning från fullmäktige inte inväntas får regeringenefter samråd med förordna om valutareglering enligt första stycket. Förordnandeenligt första stycket skall inom en månad eller, om då inte pågår,inom en månad från början av närmast följande underställas riksdagenför godkännande. Sker inte detta förfaller förordnandet. Samtidigtmed förordnandet skall även de föreskrifter, som regeringen avser att utfärdaunderställas .