prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:90 Regeringenöverlämnar denna proposition till . Föredragandevid regeringssammanträdet har varit statsrådet samt chefema förjustitie-, utrikes-, försvars-, social-, kommunikations-, utbildnings-,jordbmks-, arbetsmarknads-, bostads-, industri- och civildepartementen samtmiljö- och ; vidare statsråden , ,, och . Uppsläkningenav propositionen ansluter sig till den ärendefördelning mellan departementensom är avsedd att tillämpas under den lid förslagen gäller. Frågor omenergiforskning återfinns därför under avsnittet om industridepartementetsverksamhetsområde. Stockholmden 8 febmari 1990 Regeringensavsikt med de förslag som lämnas i denna proposition för perioden /91 1992/93 är alt öka och förbättra den vetenskapliga produktionen i Sverige.Regeringen vill främja vetenskapliga framsteg och ökat vetenskapligt kunnandepå alla områden från teologi till teknologi. Statensstöd lill forskning och utveckling bör i första hand avse gmndläggandeforskning. Insatser för denna utgör också tyngdpunkten i denna proposition.Regeringen fömtsätter all näringslivet även fortsättningsvis står för deuppgifter förelagen av hävd tagit på sig inom tillämpad forskning ochutvecklingsarbete. Moldenna bakgmnd blir en första prioritering naturligen atl fortsätta 1 1989/90. 1 saml Nr 90 insatsemaför att förbättra fömtsätlningarna för den grundläggande veten- Prop.1989/90:90 skapliga verksamheten viduniversitet och högskolor samt utbildningen av Systemetmed forskningsråd förstärks och byggs ut. Två nya forskningsråd inrättas.Samtliga forskningsråd får ökade resurser. Råden uppmanas all i störreutsträckning verka interdisciplinärt och genom koncentrerade insatser. Utmstningssitualionenförbättras dels genom ökade anslag lill tyngre vetenskaplig utmstning, delsgenom en förstärkning av medlen lill de vetenskapliga biblioteken inom dehumanistiska och leologiska fakulteterna. 1propositionen föreslås all ell sektorsforskningsansvar byggs upp inomkulturområdet. föreslås förstärkningar av den humanistiskaforskningen. Fortsattainsatser för forskning om arbetslivets förnyelse och arbetsmarknadspolitikföreslås. Forskningkring folkhälsofrågor ökar. Delegationen för socialforskning och delegationen för invandrarforskning ersätts av ellsocialvetenskapligt forskningsråd. Vidare förs ett antal andradeparte-menlsanknulna seklorsforskningsuppgifter över lill närmast berörda myndigheter. Ökadeinsatser föreslås för miljö-, naturresurs- och energirdaterad gmndläggandeforskning. Syftet är all svensk FoU skall kunna lämna bidrag till förbättringarav den svenska miljön. Detta inkluderar frågor som aktualiseras av avvecklingenav kärnkraften. Dessutom lägger dessa satsningar en fast gmnd för svensktagerande på det internationella planet. Ellleknikvelenskapligl forskningsråd inrättas. Universitets- och högsko-lebaseradekonsortier för materialteknisk forskning får särskilda medel. 1 propositionenframhålls att all teknikutveckling, och särskilt den som finansieras med statligamedel, bör ske med hänsyn tagen lill miljön. Detta markeras genom ett särskiltforskningsprogram på miljöteknikområdet som skall knyta samman pågåendeforskningsverksamhet på en rad områden. Regeringenfortsätter förhandlingama om fullständigt deltagande på ramprogramnivå i EG.snya ramprogram för forskning och utveckling 1994. Regeringenavser återkomma om anslag för detta ändamål. 1 propositionen föreslås ävenbetydande nytillskott för deltagande i EG:s nuvarande forskningsprogram.Medlen för vetenskapligt samarbete med i ökas betydligt. Lärarnavid de mindre och medelstora högskolorna samt vårdhögskolorna bör integrerasbättre i högskolans forskning. För atl underlätta detta innehållerpropositionen förslag om åtgärder som syftar till att öka omfattningen avforskningen vid de mindre och medelstora högskolorna och värdhögskolorna iSverige. Regeringenavser att fatta beslut om ell antal uppdrag tik olika myndig heter m.m. som skall ge underlag för det fortsalla forskningspolitiska arbetet. Stor vikt kommer då all läggas vid vilket utbyte de statligt finansi erade insatserna ger såväl rent vetenskapligt som med avseende på sam hällsnytta saml effektivitet i organisation och arbete. Regeringens förslag lillriksdagen om ökade statliga satsningar på forskning och utveckling underperioden /91 1992/93 innebär utöver pris- och löneomräkning, etttillskott av reformmedel under de tre budgetåren motsvarande en bashöjning av1 miljard kronor. Dennaproposition har utformats och skrivits på ett något annorlunda sätt än andrapropositioner. Syftet med delta är atl vinna erfarenheter för en eventuellövergång lill en ny utformning av regeringens förslag till . Den nyautformningen skall bl. a. göra större propositioner med förslag som berettsinom flera departement mer lättöverskådliga och lättlästa. Propositionenär skriven så alt regeringen i de första tio avsnitten (s. 4101) redovisarsvensk forsknings situation och föreslår akmänna riktlinjer förforskningspolitiken . Därefter följer i avsnitten 11-23(s. 103-461) en mer detaljerad redovisning av regeringens förslag. Dessaavsnitt följer den indelning i departementsområden och statsbudgetens huvudtitlarsom avses träda i krafl . Detta betyder atl energiforskningenredovisas i avsnitt 21 (industridepartementets verksamhetsområde). Detregeringen vill alt skall la ställning lill återfinns alllid undermbriken Årendet tid , vilket således motsvarar den tidigare mbrikenHemställan. PROPOSITION OM FORSKNING /90:90 Forskningen och samhällsutvecklingen en inledning Nykunskap är revolutionerande. Den kastar om mänskliga synsätt och handlingar.Men det är omöjligt all på förhand föreställa sig vari den nya kunskapen beslåreller hur den kan komma all påverka individer och samhällsförhållanden. Underefterkrigstiden kännetecknades politiken av en medveten strävan alt bygga uppde raserade samhällena genom all utnyttja vetenskapens och teknikenslandvinningar. Framför akt växte de klassiska forskningsområdena fysik ochkemi snabbi och fömyades genom en rad betydelsefulla upptäckter. Många av dessablev basen för industriell nydaning. Under senare årtionden har de biologiskaoch medicinska vetenskapema utvecklats kanske än snabbare. Inte minsl harmolekylärbiologin revolutionerat våra kunskaper om livsprocessema med endetaljrikedom som är häpnads väckande. Detta område slår nu i centmm också förindustriell utveckling och politiskt intresse. Kunskapsförändringarsom vi ännu knappast kan bedöma verkningarna av har skett under 1980-talel. Ellexempel är supraledningen vid högre temperaturer. Genombrottet förinformationsteknologins tikämpning i kommunikationer och ADB-system kommertveklöst alt medföra stora förändringar som vi ännu bara kan ana konsekvensemaav. har nya kunskaper skärpt vårt medvetande om växande hot mot vårmiljö. Denvetenskapliga utvecklingen går snabbt vidare. ger oss massmedianyheter om hur kunskapema om väriden omkring oss vidgas, hur dessa las imänsklighetens tjänst, hur industrin fömyas men också hur förödandekonsekvensema kan vara av ell oklokt utnyttjande av de naturresurser som ärmänniskan givna. Det blir alltmer uppenbart att utvecklingen fömlsäller enfördjupad analys av vad som i ett längre perspektiv kan vara till gagn förmiljön, för del samhälle vi bygger och för de människor som skall verka där.Allt tydligare inser vi också all forskningen i allt högre grad kan beröramänniskors gmndläggande etiska värderingar. Stödet för och inriktningen avforskning och utveckling har därför naturligen blivit en central politiskfräga. Forskningenpåverkar i hög grad den enskilda människans livsvillkor. Det är ofrånkomligtalt frågor dyker upp i dessa sammanhang. 1 synnerhet biotekniken harunder senare år aktualiserat tidigare olänkbara frågeställningar i anslutninglill utvecklingen av nya metoder. Vi kan vänta atl hell nya frågor dyker uppallteftersom forskningen tillför nya kunskaper och tillämpningar. frågorfordrar en omfattande diskussion både inom och utanför forskarsamhället.Forskningen måste följa samma och rättsliga regler som gäller församhällelig verksamhet i övrigl. Detär i många avseenden berättigat att tala om all det vetenskapliga 4 sökandetefter nya kunskaper är ell samhällsintresse, ja etl samhäksupp- Prop.1989/90:90 drag. Del anses naturligt och nödvändigt alt förelagen satsar pä atlutveckla nya produkter och produktionsprocesser. Insatser frän forskare ochtekniker är av avgörande betydelse för industrins produktivitet. Lika naturligtoch nödvändigt är det att samhällsproblemen blir föremål för forskning. Ohälsaoch miljöförstöring kan, liksom andra samhällsproblem, motverkas genom nyakunskaper. Uppdragetinnefattar i hög grad också den forskning som inte har sin utgångspunkt ikonkreta tillämpningar. Del är ett värde i sig atl arbeta med frågor ommänniskans villkor som generationer av människor har släkt. Nya kunskaper kanockså ofömtsett ge avgörande bidrag lill hur problem som vi kanske inteens är medvetna om skall las om hand. Detta är en dd av forskningens villkoroch spänning, som kan vara väl så fantasieggande. Forskarnamåste själva stä för arbetet att tolka och bedöma forskningsresultatensvetenskapliga kvalitet och håkbarhet. Lika nödvändigt är det alt forskamasjälva har ansvar för hur betydande delar av resursema för vetenskapligutveckling kommer lill användning. Genom del intemationellaforskningssamarbetet pågår ständigt en utvärdering av tidigare forskningsinsatseroch pågående forskningsarbete. Detkan synas som en motsägelse att en demokratisk forskningspolitik delsinnehåller ell betydande mått av samhällsuppdrag lill forskarna, dels lämnardessa i hög grad obundna all själva, under inbördes diskussion och konkurrens,öka våra gemensamma kunskaper. Men en sådan arbets- och ansvarsfördelning ärmöjlig i en genuin demokrati, när medborgama, deras valda företrädare och forskargmppemakan kommunicera med varandra. Altskapa fömtsättningar för förtroendefulla kontakter mellan forskning ochallmänhet är en angelägen uppgift för forskningspolitiken. Genom en ökadinformation om forskningens inriktning och resultat främjas etl erfarenhetsutbytesom gör del möjligt för fler människor all konstmktivt delta i den fortgåendeforskningsdebatten. Denvärldsbild som forskningen givit dagens människor är en gmndläggande del avvad som allmänt kallas kultur. Naturvetenskaperna och samhällsvetenskaperna äromistliga i del moderna samhäkel; de fördjupar vårt perspektiv på tillvaron ochhjälper oss all finna förnuftiga lösningar på mänskliga problem. Ändå kan dettaaldrig leda till mer än en vidgad gmndläggande kunskap och ell säll för oss allslmklurera den värld vi lever i. Människors värderingar och ochreligiösa frågor är och förblir den andra dimensionen av del mänskliga livet.Del är kring dessa frågor som den humanistiska och leologiska forskningen kretsar. 1vår strävan mol ell mänskligt samhälle, som ju också bmkar kallas ett humanistiskt samhälle, måste därför finnas plats för humanistisk forsk ning och konstnärlig utveckling med en vid tolkning av dessa begrepp. Inte minst är detta viktigt för atl envar skall finna sin identitet och få kunskap 5 omsin egen historia. Kunskaper och insikt om den egna historien bidrar Prop.1989/90:90 också till en bättre förståelse för andra människor och deraskulturer. Del är därför också en betydelsefull krafl för all motverka oroandetendenser tik främlingsfienUighel. En starkare identitet får inte förväxlas medchauvinism och fientlighet visavi andra folkgmpper. Humaniorasoch de konstnärliga verksamhelemas kritiska funktion är oundgänglig för ellsamhälle som strävar efler alt ge alla människor rätt lill ett värdigt liv. Denhumanistiska forskningen ger instmmenten att granska effekterna av den tekniskautvecklingen. Den analyserar hur villkoren för den enskilda människan förändrasi ell historiskt perspektiv. Humaniora ger oss vidare redskapen all kommuniceramed och förslå omvärlden och kunskaper som är av gmndläggande betydelse bådeför bedömningen av förhållandena i vårt eget land och för kvaliteten i vårkontakt med andra länder. 1 utvecklingen av den svenska forskningen under1990-lalel är del angelägel all också de humanistiska vetenskapema stärks. Densamhällsvetenskapliga forskningen har givit oss mycken ny kunskap omutvecklingen av människan och hennes samhäken i gången lid och bidrar lill envidgad förståelse av dagens händelser. Del är uppenbart alt den tekniskautvecklingen spelat en avgörande roll för framväxten av del samhälle som vilever i. En allt effektivare energianvändning, utvecklingen av nya former förkommunikation, möjligheter lill massproduktion av de basvaror som vår vardagkräver, såsom föda, bostad och kläder, har givit oss nya möjligheter allutnyttja vår lid. Mennu ställs nya frågor som ger samhällsvetenskaperna centrala uppgifter isamhällets fortgående förändring. Vad betyder det förändrade politiska klimatsom tycks växa fram inlemationdll? Vilka nya klassklyftor riskerar alt växafram? Vilka blir de framtida skiljelinjema mdlan industriländer ochutvecklingsländer? Vilka är människornas reaktioner inför och under denpågående utvecklingen? Samhällsbyggandel måste i högre grad äntidigare gmndas på analys av människans förändrade situation i dagens och, sålångt som möjligt, framtidens samhälle. Ocksåi många andra avseenden behöver vi en ökad forskning. 1 skarp kontrast tillforsknings- och utvecklingssalsningama inom näringslivet slår de myckelblygsamma insatser som görs för all utveckla den offentliga sektom. Dettagäller såväl statens som landslingens och kommunemas verksamhet. Del är de tvåsistnämnda som svarar för den dominerande delen av det arbete i den gemensammasektom som direkt berör medborgarna. () har i enförsta kartläggning visat alt kommunemas och landslingens forsknings- och utvecklingsinsatserför beräknas motsvara 0,1 %av driftskostnaderna. Skolan, vården, energiförsörjningen,vallen- och avloppshanleringen saml trafiken är exempel pä verksamheter isamhället som skulle vinna mycket pä ett systematiskt forsknings- och utvecklingsarbete. Idagens samhälle är tjänstesektom omfattande, både inom enskild företagsamhet och inom offentlig verksamhet. tjänstesektomhar en mycket liten omfattning i förhållande lill del utveck- Prop. 1989/90:90lingsarbele näringslivet bedriver för all skapa nya produkter. Det svagaforsknings- oeh utvecklingsarbetet inom såväl den enskilda som den gemensammatjänstesektom kan vara en av orsakema till den relativt lågaproduktivitetsutvecklingen inom denna sektor. De nuvarande forskningsinsatsernaför att förbättra tjänslesektoms funktion måste därför förslärkas. Resurs-och miljöproblemen framstod fram lill det som lokala tillsin natur. De hade ännu inte fått nämnvärd politisk betydelse. Under 1950-talelförändrades miljömedvetandet. Smogkalaslrofen i medförde en förtidig död för flera lusen människor i London-området, väckteRachel bok intemationell uppmärksamhet oeh mol slutet av1960-lalel visade svensken all en långsam försuming av nederbörd,mark och vatten pågick inom ell stort område kring de mest industrialiseradedelarna av . påpekade i sitt bidrag till iStockholm att luft- och vattenföroreningar sprids över stora avståndoch att därigenom enskilda länder påverkar varandra. Från svensk sida hävdadesredan då all intemationell samverkan var angelägen för atl hejda en ökandeförsuming av vår omgivning. Perioden kan karaktäriserassom en lid av växande insikt om resurs- och miljöproblemens regionallgränsöverskridande karaktär och behovet av intemationell samverkan. Under1980-talet har de globala problemen kommit i förgmnden. Under de allra senasteåren har människans påverkan på jordens klimat på allvar aktualiserats som ellgrundläggande hot mol den fortsalla förbättringen av människans livsvillkor.Särskilt efter publiceringen av slutrapporten från FN:s kommissionför miljö och utveckling. Vår gemensamma framtid, har den politiska aktivitetenvuxit kraftigt på del intemalioneka planet. Under1900-lalels sista decennium och i inledningen av 2000-lalet ställs nu världensländer inför uppgiften alt trygga en ekologiskt hållbar utveckling. På vissahåll gäller frågan omedelbar överlevnad. Dessa frågor går långt utöver vadenskilda nationer tidigare konfronterats med. Del framstår som alkmeruppenbart att en nära samverkan mellan världens länder är nödvändig för allgemensamt och på ell framgångsrikt säll möta denna ulmaning. Miljöinrikladforskning inom alla områden har en nyckelroll att spela i delta sammanhang. Regeringenanser att dessa centrala framtidsfrågor motiverar väsentligt utbyggda resurserför forskning kring våra naturresurser och människans påverkan på vår miljö.Det är också nödvändigt med en nära samverkan mellan olikaforskningsdiscipliner och mellan teori och praktik. Förslagen tik ärett uttryck för en sådan prioritering. Teknisk-industriellforskning och utveckling Prop. Hotelmol miljön har ibland uppfatlats som så allvarligt att en fortsatt utbyggnad avden industriella verksamheten måste hejdas. Det är ytterst angeläget alt istället finna nya former för industriell tillväxt som säkerställer enlångsiktigt bärkraftig utveckling. Den industriella världens välstånd bygger påtekniskt kunnande baserat på den gmndläggande naturvetenskapens landvinningar.Så kommer även alt vara fallet i framliden. Men i den framlida utvecklingen kanvi inte, vare sig i industriländer eller i utvecklingsländer, vänta med altavsälla resurser för all förbättra miljön liks levnadsstandarden höjts. Arbetetmåste vara inställt på all förena tekniska innovationer med kraven påmiljöhänsyn. Dentekniska forskningen och utvecklingen är en spjutspels mol framliden medutgångspunkt i naturvetenskapens senaste landvinningar och resultat. Dettekniska utvecklingsarbetet syftar lill all omsätta forskningens resultat inya produkter och aktiviteter i samhället. Både för att förbättra vad som i delförgångna varit ofullkomliga produkter och för atl utveckla nya krävs enomfattande forskning och utveckling. Materialteknikär ett nyckelområde i den tekniska och industriella utvecklingen. Kunskap omhur befintliga och nya material på bästa sätt kan användas i kvalificeradeprodukter och konstmktioner har fält en allt större betydelse för Sverigesindustri och övriga samhällsutveckling. Världenoch även slår inför ulmaningen att utveckla nya industriella processeroch produktionsformer som hushållar med naturresurser, lar lill vara råvaroreffektivt, är energisnåla och inte skadar människan och miljön. Del ärangeläget alt så långt som möjligt utveckla slutna kretslopp för materialflödeti samhället. Hanteringen av föroreningar från industriell tillverkning och avavfall från både produktion och hushåll blir en grandläggande uppgift. Det ärväl känt hur de stora konglomeraten i världen i såväl industriländer somutvecklingsländer brottas med växande problem för all ta hand om deavfallsmassor som dagens samhäke producerar. Informationsteknologinsutveckling innebär en omvandling av det tidigare ihög grad produktinriklade samhället mot ell alkmer kunskapsinriktal samhälle.Denna utveckling kommer att bli av central betydelse ochinnebär en revolution först för industriländerna, men även förutvecklingsländerna. satsningar i och den snabba utvecklingenav dalorbaserad verksamhet ger oss i ell inlemalionekl perspektiv en godutgångspunkt för att aktivt delta i denna gradvisa transformation av samhälleoch arbetsliv. Dennuvarande industriella tillväxten bygger på en snabb vetenskaplig och tekniskutveckling. Även om knappast kan ligga i frontlinjen mer än inom ettfåtal av teknikområdena måste den svenska kunskapsbasen breddas och enkraftigare teknisk och industriell utveckling eftersträvas inom ett antalutvalda delområden. Denna proposition understryker i delta sammanhang främstvikten av all materialteknik och miljöteknik nu tillförs ökade resurser. Kontinuitetoch förnyelse Prop. Densvenska forskningspolitiken under 1980-lalel kännetecknas av strävan efterkontinuitet och fömyelse. För en effektiv planering av forsknings- ochutvecklingsverksamhet är långsiklighet i besluten och kontinuitet i denpolitiska inriktningen av gmndläggande betydelse. krävs enfortlöpande förnyelse. Såväl för forskningens kvalitet som för den ekonomiskabärkraften i det industriella utvecklingsarbetet krävs ständig utvärdering ochomprövning. Forskningspolitikenhar i utformats i en kontinuerlig dialog mellan samhälle regering ochriksdag och forskare. Denna fmkl-bringande dialog är ell annal känneteckenför svensk forskningspolitik. Den innebär en fortlöpande granskning ochprövning som är av stor betydelse för vidareutvecklingen av både forskningen isig och del forskningspolitiska tänkandet. Detär nu fattade beslut om en ny form av forskningspropositionersom innebär all regeringen ger en samlad redovisning ochbedömning av svensk forskning och utveckling, föreslår de övergripandepolitiska målen och gör de nödvändiga prioriteringama mellan olikaforskningsområden. Sävälregeringens förslag som beslut har utgått ifrånall universitet och högskolor, som vi samlat kallar högskolan, bör hahuvudansvaret för den forskning som finansieras med allmänna medel. I 1984 årsforskningsproposition gällde huvudfrågoma avvägningen mellan gmndforskning,seklorsforskning och näringslivels forsknings- och utvecklingsverksamhet,liksom högskoleforskningens kvalitet och forskarnas arbetsvillkor. Dessa frågorär av så gmndläggande karaktär all de också kom alt framstå som centrala i 1987års forskningsproposition. Förstärkningarna i denna riktades huvudsakligen molhögskolan, med tonvikt på rekryteringen av nya generationer forskare. Äveni årets proposition för regeringen fram förslag som syftar lill all stärka iförsta hand högskolans insatser för landets långsikliga kunskapsförsörjning. Sammanfattningav regeringens förslag till resursförstärkningar Detotala statliga medlen för forskning och utveckling, exklusive affärsverken,uppskattades /89 tik ca . Av dessa utgjorde 3,2miljarder kronor anslag från försvarsdepartementet. Regeringensförslag till innebär omfattande resursförstärkningar avseendeforskning och utveckling . De medel som redovisasi del följande är ökade resurser utöver sedvanlig kompensation för höjda löneroch priser. Fömtom reformmedlen har vissa omprioriteringar skett dels mellanolika forsknings- och utvecklingsinsatser, dels mellan övrig verksamhet ochforskning och utveckling. Forskningeninom försvarsdepartementets område redovisas endast kortfattat i denna proposition och resursfrågoma berörs ej. Till dessa forskningsinsatser återkommer regeringen i samband med den kommande försvarspolitiska propositionen . Regeringens förslagsammanfallas i nedanstående tabell. Beloppen avser förändringen i förhållandetill närmast föregående år. Som framgår av tabellen föreslås reforminsatsemaske successivt . De reformmedel som föreslås för budgetåren 1991/92och 1992/93 är absoluta belopp och kommer ej att prisomräknas del år insatsemaläggs ut. Regeringens samlade förslag till ytterligare insatser för forskningoch utveckling innebär en bashöjning med vid treårsperiodensslut. Reformbelopp 1990/91 -1992/93 Föreslagna förstärkningar (Milj.kr.) ' Genom omfördelningarföreslås det leknikvetenskapliga forskningsrådet tillföras 67 milj. kr.1990/91, ytterligare 27 milj. kr. 1991/92 och ytterligare 48 milj. kr. 1992/93. Detta innebär ett totalanslag om 152 milj. kr. vid periodens slut. kommer att tillföras medeldels genom de särskilda välfärdssatsningama dels genom omprioriteringar inomsocialdepartementet. Härigenom tillför forskningsrådet 58 milj. kr. 1990/91, 6milj. 1991/92 och 6 milj. kr. 1992/93. Del innebär ett lotalanslag om 70milj. vid periodens slut. 1 i forskningsvärlden Prop. Medforskning och utveckling förstår vi del systematiska arbete som krävs för atlframbringa nya kunskaper och kritiskt utvärdera rådande föreställningar om människa,natur och kultur förr, nu och . 1 denna proposition används de olikabegrepp som är aktuella i detta sammanhang i enlighet med den terminologi sommedlemsländerna i enats kring.