prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — De tekniska attachéema (chefema för kontoren)har gedigen induslrierfarenhet. De förordnas av regeringen för en period avhögst . Attachékonloren är iallmänhet samlokaliserade med de svenska ambas-sadema. Många frågor irelationerna mellan och andra länder är av teknisk natur och genomatlachéverksamhelen har ambassadema tillgång lill sakkunnig teknisk expertis ifrågor som kräver sådan sakkunskap. Attachékonlor finns iWashington, , , , , , , ochPeking saml på försök i , , och . Hämtöver kan envidgad bevakning av länder och teknikområden av särskilt intresse bedrivas medhjälp av tillfälligt engagerade specialister. Verksamhetenbedrivs till ca två tredjedelar som statsfinansierad basverksamhet och tillresterande tredjedel som uppdragsverksamhet, finansierad genom egna intäkter. a. bevakning, bedömningar och presentationer av information inomviktiga teknikområden vilken förmedlas lill i form av rapporter,notiser samt artiklar i svensk dags- och fackpress. Uppdragsverksamhetenomfattar bl.a. analyser och bedömningar enligt uppdragsgivarens specifikationsamt förmedling av personkontakter och uppläggning av besöksprogram. Atlachéverksamhelensamordnas och leds från ett kontor i som har tolv personer anställdaför detta ändamål. Skälenför mitt förslag: position som ell framstående industriland är ibetydande utsträckning beroende av att kunna tillgodogöra sig resultaten avforskning och utveckling. I etl globalt perspektiv är våra egna resurser inomforskning och utveckling små. Del svenska samhället och i synnerhet vårtnäringsliv måste därför hålla sig informerat om tekniska framsteg i omvärlden.STATT har visat sig vara etl kvalificerat och eflFektivl inslramenl för dennauppgift. Verksamheten vid STATT har expanderat itakt med att efterfrågan på tjänslema ökat. Jag anser emellertid allverksamheten nu nått en sådan nivå att resursema bör omdisponeras. 6 Statligt företagande pp. i 989/90:88 6.1 Ombildning av affärsverket FFV till aktiebolag, m. m. Fråganom bolagisering av aflTärsverket FFV har diskuterats vid upprepade tillfällenunder . antal utredningar har i olika sammanhang utrettfrågan om affarsverksformen generellt och om FFV:s associationsform särskilt.Samtliga dessa utredningar har konstaterat atl för aflTärsdrivande verksamheterär aktiebolagsformen alt föredra framför affarsverksformen och att FFV börombildas till aktiebolag. Deskäl som angavs för alt FFV skulle vara ett affärsverk när det inrättades år1943 är inte relevanta. Del avgörande skälet för atl visskrigsmaterieltillverkning skulle vara statlig var olika beredskapshänsyn.Fabrikerna måste anläggas och drivas främst med hänsyn lik krigsmaktens behov.En följd härav var bl.a. all verksamheten inte alllid-skulle läggas upp frånstrikt ekonomiska synpunkter. Detta liksom över huvudtaget den starkaanknytningen lill del militära försvaret synes för bildandet avaflTärsverket FFV (försvarets fabriksslyrelse) ha varit tillräckliga skäl föratt inte anförtro tillverkningen ål enskilda företag. Dessa synpunkter varavgörande för all aflTärsverksformen valdes framför bolagsformen. När en nyverkstad i början av 1960-talel skulle etableras i valde regeringenaktiebolagsformen. Denna fabrik blev kärnan till . inrättades har såväl inriktning somförhållandena i omvärlden förändrats på ell genomgripande sätt. Från all havarit direkta försvarsfabriker har FFV-koncemen utvecklats till enkonkurrensulsatt industrikoncern. FFV har inte heller några myndighels- ellerförvaltningsfunklioner. AflTärsverketFFV har i skrivelse överlämnat koncernens Ireårsplan förperioden 19901992 innehållande bl.a. en hemställan om bolagisering ochägartillskott. Jaganser nu att tiden är mogen att ombilda FFV från afiarsverk lill aktiebolag.Jag kommer därför i det följande att föreslå all aflförsverket FFV ombildastill aktiebolag och att regeringen bemyndigas att genomföra en sådanombildning. Frågan om kapitalbehov kommer jag attbehandla i denna proposition i samband med förslaget om bildandet av ettförvaltningsbolag för de statliga bolagen (avsnitt 6.2). Vidare kommer jag atlla upp vissa frågor av principiell karaktär som är av betydelse vid ombildninglill aktiebolag. FFVär en industrikoncern med huvudinriktning på utveckling, tillverk ning, marknadsföring och underhåll av försvarsmateriel för främst svens ka försvaret men även för export. Dessutom bedrivs utveckling, mark nadsföring och tillverkning av varor och tjänster inom civila områden där 129 9 1989/90. Dencivila delen av verksamheten har Prop. 1989/90: ökat ibetydelse och har i flertalet fall nära anknytning till eller har utgått frånverksamhet inom försvarsområdet. FFVarbetar under stark inhemsk och internationell konkurrens. Del är en koncernsom strävar efler och som också fått en bättre balans mellan civil ochmilitär produktion. Den civila andelen av koncernen omfattar 40%av den totala faktureringen, vilket är en ökning sedan år1980. FFV-koncernenbestår dels av aflTärsverket med koncernledning och koncernslaber, dels avförvallningsbolagel med etl 25-tal hel-eller delägda rörelsedrivandedotterbolag i och i ullandel. 1 syfte att bl. a. anpassa verksamhetentill marknadens krav genomförde koncernen en indelning i följande femaflTärsområden med egel resultatansvar: Ordnancegmppen, Aerolech-gmppen,Tdub-gmppen, Holding-gruppen och Devdopmenl-grappen. Fr.o.m. den 1 januari 1990upphör Holding-gruppen och ersätts av Samefa-gmppen. Tre av dessa beslår av endel av aflTärsverket och ell antal bolag. De övriga två enbart av bolag. Dentotala fakturerade försäljningen och resultatet före bokslutsdispositioner ochskatt uppgick för lill 6029 milj. kr. varav aflTärsverksdelen svarade för 3 375 milj. kr. Totalt sysselsatta i var ca 10000personer varav ca 6000 personer inom aflTärsverksdelen. Våren1988 gjorde FFV en omfattande analys av den strategiska situationen vilketresulterade i en omarbetning av de strategiska målsättningar och de till dessarelaterade planerna. En uppdatering av denna strategiska plan har gjorts ochomfattar nu perioden 19901992. Enligt förordningen (1988:365) med instruktionför aflTärsverket FFV inkom FFV med denna ireårsplan. Tillireårsplanen har fogats en hemställan om bl. a. bolagisering och ägartillskott. Planensmålsättning är att, baserat på koncernens nuvarande struktur, ta tillvara deexpansiva möjligheter som befintlig kompetens och marknadspositioner medger.FFV-koncernen har en bra bas för att etablera starka positioner inom utvaldamarknader, fömtsatt alt resurser och befogenheter kan ställas till förfogande.Om detta sker, kommer koncemen enligt egna bedömningar alt kunna redovisa engod ekonomisk utveckling och ge en marknadsmässig utdelning. skall kunna genomföra treårsplanen och utvecklas i önskadpositiv riktning krävs därför enligt min mening en ombildning till aktiebolag. Ombildning avaffärsverket FFV tid aktiebolag Mittförslag: AflKrsverkel FFV ombildas till aktiebolag efter den 1 juli1990, dock senast den . Regeringen bemyndigas all genomföradenna ombildning. Skälenför mitt förslag: De skäl som angavs för att FFV skulle vara etl aflTärsverknär del inrättades är inte relevanta. Sedan inrättandet har FFVutvecklats lill en kommersiellt inriktad koncern ulan några myndighets- ellerförvaltande funktioner. FFV måste ha den associationsform som är mest lämpadför den marknad där koncernen arbetar. bibehållande av aflTärsverksformenblir med de problem eller möjligheter som finns för FFV i del närmasteomöjligt. Oberoende av frågorrörande försvarsindustrins stmktur, exportmöjligheter, framtida beställningarm. m. måste FFV ges en möjlighet atl utvecklas i en positiv riktning och inomutvecklingsbara områden. Delta måste bl. a. ske genom en ombildning avaflTärsverket till aktiebolag. Jag anser all tidpunkten nu är lämplig för allombilda aflTärsverket FFV till ett aktiebolag. Verksledningskommillénframförde i sitt belänkande (SOU 1985:41) AflTärsverken och deras förelag altFFV:s ställning som exportindustri också påverkar valet av associationsform.För all kunna utveckla den internationella verksamheten krävs bl. a. att FFVskall kunna ingå i olika typer av konsortier, bilda egna försäljningsbolag,förvärva högteknologiska företag och kunna konkurrera med flexiblafinansieringsalternativ. Jag delar i detta fall verksledningskommillénssynpunkter. FFV arbetar under tvåskilda juridiska former, aflTärsverket FFV och med dotterbolag. MedFFV:s exportinriklade verksamhet ger en enhetlig associationsform bättremöjligheter att internt slmklurera verksamheten organisatoriskt,ledningsmässigt och administrativt för alt ta tillvara synergieflFekter mellanolika enheter. En enhetlig förelagsform inom FFV underlättar ocksåadministrativt arbete och minskar koncernens kostnader för dubblaorganisationer. Mol bakgrund av dediskussioner som tidigare förts i frågan om aflTärsverket FFV skall ombildastill ett aktiebolag anser jag det viktigt att principiellagodkännande av atl aflTärsverket FFV ombildas lill aktiebolag först erhålles.En sådan ombildning omfattar många detaljfrågor och är i olika avseendenkomplex till sin natur. Jag anser det därför lämpligt all regeringen bemyndigasall genomföra denna ombildning. En arbetsgmpp beslående av förslagsvisrepresentanter från finans- och industridepartementen, FFV,riksrevisionsverkel (RRV) och övriga revisorer tillsätts för atl i detaljdiskutera och genomföra ombildningen. För att detta arbete skall kunnagenomföras på ell meningsfullt och korrekt sätt bör arbetsgruppen ha viss lidlill förfogande. Jag anser därför alt är en lämpligtidsperiod för gmppens arbete med ombildningen av aflfarsverket FFV tillaktiebolag. Gmppens arbete bör dock bedrivas på så sätt altaflTärsverket FFV efler dock senast den 1 januari 1991ärombildat tik aktiebolag. Enligt min bedömning ärdet sålunda viktigt atl aflförsverket FFV ombildas till aktiebolag.Jag förordar därför atl regeringen föreslår att godkänna allaffärsverket FFV efter dock senast den 1 januari 1991ombildas tik aktiebolag och all regeringen bemyndigas atl genomföra dennaombildning. Jag vill nu ta upp vissafrågor som är av betydelse vid en övergång från affärsverk lill aktiebolag. Värderingvid överföring av tillgångar och skulder Mitt förslag:Överföring av tillgångar och skulder från affärsverket FFV lill skallske lill bokförda värden. Skälen för mitt förslag:Värderingen av tillgångar och skulder vid överföring från aflförsverkel är av central betydelse och principema för överföringen bör därförenligt min mening underställas prövning redan i detta sammanhang. Bolagiseringen avFFV-koncemen kommer alt ske genom s. k. inkråms-förvärv. Förenklat uttrycklinnebär detta att som är moderbolag i FFV:s bolagsgrapp,övertar ulan vederlag aflförsverket FFV:s verksamhet och förvärvar samtligatillgångar och skulder i aflförs-verket. För del netto som därvid uppstår fårägaren staten aktier (apportemission). Del är viktigt all den av mig tidigareaviserade arbetsgmppen för ombildningen av aflTärsverket FFV till ell bolag harfått besked om vilka principer som skall gälla vid värdering av tillgångar ochskulder. Enligt min uppfattningmåste aflförsverkel FFV:s tillgångar och skulder via apportemission föras överlill till bokförda värden. Ett övertagande av verkets tillgångar ochskulder till bokförda värden innebär en försiktighet i värderingen, som bedömtslämplig med hänsyn till osäkerheten i de närmaste årens resullalförväntningarinom försvarsindustrin. Del bör noteras all den värdestegring av bolagelsaktier som föreslagen värderingsprincip eventuellt medför, tillfaller statensåsom varande direkt eller indirekt ägare av bolaget. Som tidigare nämntsarbetar FFV under två skilda juridiska former, aflTärsverket FFV och . Rörelsen i aflTärsverket bedrivs i tre enheter FFV Ordnance, FFVAerotech och FFV Materialteknik. Dessutom finns koncemledning och staber iaffärsverket. Enligt FFV:s prognos för uppgår aflTärsverkels tillgångarlill ca och skuldema inkl. statslån lill ca 1,8 miljarderkronor per . Differensen på ca 1000 milj. kr. utgör emissionensstorlek och sker till en kurs av varigenom reservfonden fylls. Därefterkommer FFV AB:s aktiekapital att uppgå till ca 1000 milj. kr. och reservfondenlill ca 200 milj. kr. Molbakgmnd av ovan sagda förordar jag att regeringen föreslår riksda- gen att godkännaöverföringen av tillgångar och skulder från aflTärsverket FFV lill isamband med ombildandet av FFV lik aktiebolag skak ske till bokförda värden. Mittförslag: I stället för kapitaltillskott pålar sig staten betalningsansvaretför pensionsskulden intill ett belopp av 270 milj. kr. efler ombildningen avaflTärsverket FFV lik aktiebolag. Skälenför mitt förslag: I det statliga pensionssystemet har arbetsgivaren ansvaret förde redan pensionerade. Pensionsåtaganden har inte periodise-rals utan belastarrörelsen i samband med utbetalningen. Dettahar i affärsverket medfört alt någon pensionsskuld inte redovisats ibalansräkningen. 1 aktiebolag skall däremoi reserver ha lagts upp för att mötadessa utgifter. Vid övergång i bolagsform måste göra enförsäkringsleknisk avsättning för framlida pensionskostnader också för denpersonal bolaget övertar från aflTärsverket FFV och pensionärer medpensionsräll från aflfarsverket FFV. Denna pensionsskuld, som av FFVpreliminärt beräknats lik 270 milj. kr. vid övergångslillfällel, kommer såledesall i balansräkningen redovisas som skuld. Om inte denna skuld balanseras aven tillgångspost kommer FFV AB:s soliditet alt försämras avsevärt. Jag kommer senare allredovisa min syn på hur FFV AB:s kapitalbehov skall kunna tillgodoses, men jaganser all soliditeten i inte skall påverkas negativt av all bolagetbehöver redovisa sin pensionsskuld också för den personal bolaget övertar frånaflTärsverket FFV och pensionärer med pensionsrätt från aflfarsverket FFV. Jagförordar därför att regeringen föreslår alt till bolaget utställa enstatlig garanti för FFV AB:s pensionsåtagande och som innebär all staten påtarsig FFV AB:s pensionsförp-likldser intill ett belopp av 270 milj. kr. Dennagaranti kommer atl successivt infrias och belasta budgeten i takt med allpensioner betalas ut från staten lill pensionärer med pensionsräll frånaffärsverket FFV eller . Jag förordar atl för ändamålet ett särskiltförslagsanslag om . tas upp i statsbudgeten för /91.Chefen för kommer senare all föreslå regeringen all lämnastatens löne- och pensionsverk i uppdrag att administrera garantin och utformade närmare villkoren för utnyttjandet av garantin. Med hänsyn till altövergångstiden inte fastställs och villkoren för utnyttjande av garantin intefastställts är del inte nu möjligt all precisera belastningen på anslaget /91. Ramar hosriksgäldskontoret för upplåning Riksdagenbeslutade (prop. 1987/88:25 bil. 8, NU 12, rskr. 112) om vissaändrade ekonomiska befogenheter för aflfarsverket FFV innebärande bl. a. altriksdagen i budgetpropositionen skall fasl- ställa ramar för verkelsupplåning i riksgäldskonioret av medel för investeringar ianläggningstillgångar och aktier. Vidare har beslutat(prop. 1988/89:100 bil. 14, NU 22, rskr. 177) att aflTärsverket FFV medges rättall inom en viss ram hos låna även för rörelsekapitalbehovel. Jag har i del föregåendeförordat all aflTärsverket FFV ombildas lill aktiebolag senast den 1 januari1991. Detta medför all måste fastställa ramar för verkels upplåning iriksgäldskonioret av medel för investeringar i anläggningstillgångar och aktiersamt för rörelsekapitalbehovel . Prop.1989/90: Mittförslag: En ram på 160 milj. kr. fastställs för affärsverket FFV:s upplåning iriksgäldskonioret för verkets investeringar i fastigheter, maskiner ochinventarier . Skälenför mitt förslag: har i sin Ireårsplan för budgetåret1990/91 beräknat låneramen för investeringar i fastigheter, maskiner ochinventarier lill 320 milj. kr. FFV:s beräknade investeringsram för budgetåret1990/91 avser till investeringar i fastigheter och till investeringar imaskiner och inventarier. Jag delar FFV:s uppfattning all del är av vikt atlplanerade investeringar genomförs i syfte att tillgodose FFV:s långsikligabehov. Investeringama är inriktade mot rationalisering och modemisering avmaskiner och inventarier. Eftersom den av FFV beräknade låneramen avser /91 och bolagiseringen avses vara genomförd senast /91 anser jag atl hälften av den av FFV föreslagna ramen räckerför all läcka finansieringen av investeringar . Jagförordar därför att regeringen föreslår all för andra halvåret 1990fastställa en ram på 160 milj. kr. för aflfarsverket FFV:s upplåning iriksgäldskonioret för verkels investeringar i fastigheter, maskiner ochinventarier. Mitt förslag: Enram på 25 milj. kr. fastslälles för aflfarsverket FFV:s upplåning iriksgäldskonioret för verkels investeringar i aktier under andra halvåret1990. Skälen för mitt förslag:AflTärsverket har i sin Ireårsplan för /91 beräknatlåneramen för investeringar i aktier tik 50 milj. kr. Beräknad investeringsramför aktier avser i stor utsträckning investeringar i syfte all breddaverksamheten och därmed öka möjlighetema all möta en eventuellslraklureringsprocess inom försvarsindustriområdel. Eftersom den av FFVberäknade låneramen avser hela /91 och bolagiseringen avses varagenomförd senast /91 anser jag alt hälften av denna räckerför all täcka finansieringen av aktier . Jag villdärför förorda att regeringen föreslår alt för andra halvåret 1990fastställa en ram på 25 milj. kr. för aflTärsverket FFV:s upplåning iriksgäldskonioret för verkets investeringar i aktier. Mittförslag: En ram på 300 milj. kr. fastslälles för affärsverket FFV:s upplåning iriksgäldskonioret för verkets rörelsekapitalbehov . Skälenför mitt förslag: har i sin ireårsplan för budgetåret1990/91 beräknat låneramen för rörelsekapitalbehovel till 300 milj. kr. Dennarörliga kredit skak balansera tillfälliga svängningar i likviditeten. FFV harinte räll att ta upp lån för sådana ändamål i bank. Jag anser del rikligt atlFFV i likhet med andra aflTärsverk har en ram hos riksgälds-kontoret för rörelsekapitalbehovel.Jag delar FFV:s bedömning om rörelsekapitalbehovel under andra halvåret 1990.Jag vill därför förorda alt regeringen föreslår alt för faslsläka en ram på 300 milj. kr. för aflfarsverket FFV:supplåning i riksgäldskonioret för verkets rörelsekapitalbehov. 6.2 Bildande av ett nytt förvaltningsbolag Mittförslag: Staten överför sina direkta aktieinnehav i ell antal konkurrensutsallaförelag till etl helägt förvaltningsaktiebolag med inriktning all verka som investmentbolag.Del samlade marknadsvärdet på förmögenheten i förvallningsbolagel beräknasuppgå till ca . Förvallningsbolagel föreslås vidare få möjlighetall ge ul konvertibla förlagslån motsvarande högst av sitt egna aktiekapital. Tillförvallningsbolagel bör överföras statens aktier i följande bolag: , , (), , ProcordiaAB, AB (), , (), samt . Del nya statligaförvallningsbolagel övertar del avtal som reglerar huvudaklieägandel iProcordia AB mellan staten och . Statenär huvudman för åtta affärsverk saml huvudaklieägare i ell antal hel- ellerdelägda aktiebolag. Statens samlade engagemang inom området redovisasvarje år för i en särskild skrivelse. Så skedde senast i Prop.1989/90:88 redogörelse för de statliga företagen (skr. 1989/90:20, NU17, rskr. 95), i vilket redogjordes verksamhet. Affärsverkenoch den verksamhet man bedriver i bolagsform svarar för merparten av denstatliga företagsamheten. Här återfinns av omsättningen, av personalenoch av investeringarna. Övrigaförelag utgörs, förutom av etl antal kreditinstitut, av flera aktiebolag iskilda branscher. Vissa av dessa bolag är av speciell karaktär och har avägaren givits särskilda uppdrag eller begränsningar. Här återfinns sådanaföretag som inte arbetar under öppen konkurrens med andra företag. 1 flertaletav dessa företag är ekonomiska mål underordande mål av social, kulturell ellerskyddskaraklär. Ytteriigare ett antal företag har en särställning genommonopolrältigheter. En redovisning av den statliga företagssektorn uppdelad påverksamhetens inriktning bör fogas till protokollet i detta regeringsärendesom bilaga (sid. 148). Närkreditbolagen, aflTärsverken saml bolag med speciella uppdrag resp.monopolrältigheter exkluderats utgörs den kvarvarande kärnan av åtta störreindustrikoncerner samt ell spritt aktieinnehav i ell antal företag. Deåtta industrikoncernerna, vilka alla faller inom industridepartementetsverksamhetsområde, utgörs vid sidan av aflTärsverken domänverket och FFV meddotterbolag av sex större industriförelag: , , ,, saml . 1 samtliga industrikoncernerinnehar staten röstmajorilel. Koncemerna är utsatta för konkurrens på såvälinhemska som internationella marknader och måste därför drivas utifrånföretagsekonomiska målsättningar. Avkoncernerna är fyra ddägda av staten: (39,avaktiekapitalet efter full konvertering), (av aktiekapitaletföre förvärvet av saml och ca. av aktiekapitaletefter förvärvet), (50,av aktiekapitalet) samt (ägs direkt avstaten och av domänverket). Aktierna i resterande tre aktiebolag; ,samt ägs till av staten. , som förvaltar av landels skogsmark och som spelar en väsentligroll som ägare och leverantör lill , bör enligt min mening kvarstå iaflTärsverksform och ingår därför inte i den följande diskussionen. Sammantagetrepresenterar nämnda koncemer ell aklievärde på ca. 27miljarderkronor mätt somstatens andel av bolagens justerade egna kapital, inkl. övervärde ibörsnoterade aktier, per . O" O «r Tt m r- .. TT .. .-.-.,- .- o o u-i 5oo-- ' X, (N un (-vjO o\ 55 < "> < o (N fJ fN (vj »/ > .5 u > - - -O S U 3£ 1) c £I u S n 3 M o 2 2; o oa oa c/2 .S, :i > c rt > c C .ii ti iZ "O (/) ro -»- U Staten äger dessutomaktier i ytterligare ett antal konkurrensutsatta Prop. 1989/90:88 företag.Helägda sådana företag representeras av () ochSKD-förelagen AB (tidigare ). 1 andra företag har staten etlbetydande delägande av aktier. Här märks av aktierna i , i , i , i AB Aerotransport (ABA), samt 61,i . Delstatliga förelagsägandet har tillkommit och av skildaskäl. Flerastatliga engagemang är av gammalt datum. 1 del nu hundraåriga köpte staten50% av aktierna . Innehavet i tillkom på1940-talel då ett särskilt bolag inom domänverket bildades för dessskogsindustriella del. Ff Kgavs i början av 1940-talel i uppdrag atl centraltleda olika försvarsförvaltningars fabriker. Någon myndighetsfunktion har inteutövats av FFV. Fleraav verksamheterna inom nuvarande har sitt urspmng iaffärsverksamhet som inkorporerats i någon av de statliga aflTärsverken. bildades genom en sammanslagning av tre större svenskahandelsslålverk. I fusionen ingick dåvarande helslatliga Järnverksaktiebolagi (NJA), Grängesägda samt Domnarvet i Boriänge,vilket ägdes av dåvarande Bergslagsakliebolag (). (nuvarande ) är 1977 föregicks avell statligt övertagande av aktierna i . komdärefter att utgöra moderbolag för de statliga varven. senareinförlivades även AB:s varvsrörelse i den statliga varvskoncernen. Undersenare delen av skedde en markant utvidgning av statensägarengagemang inom den konkurrensutsalla industrisektom. Staten förvärvade dåen rad förelag, vilka genomgående var i ekonomiskt dåligt skick. De statligaförvärven hade sitt urspmng i de omfattande slruklurkriserna inom den svenskabasindustrin och varvsnäringen. Staten gick sålunda in som ägare iSödra , saml . har statens ägarengagemang i de tidigare krisförelagen minskal.Ägarengagemangel i såldes tillbaka till de urspmngligaägarna . Statens andel i Ncb samt är efter bolagensintroduktion på resp. av resp. bolagsaktiekapital. såldes statens kvarvarande i tidigare helägda LuxorAB till den finska elektronikkoncernen i enlighet med etl ursprungligtaktieägaravtal . Parallelltmed denna neddragning av engagemanget i tidigare krisindu- slri har staten direkt eller indirekt medverkat lill betydande riskkapitaltill skott i ett antal statliga företag. kunde emittera nya aktier lill ett värde av 1.050 milj. kr. lill en bredareaktieägar- 138 Året därpågenomförde en nyemission på lolak 400 milj. kr. I båda förelagen avstodstaten från sin företrädesrätt lill teckning av nya aktier och gav därmedbolagen möjlighet till den svenska riskkapilalmarknaden.