prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Grundforskningär all systematiskt och metodiskt söka efler ny kunskap och nya idéer ulan altnågon bestämd tillämpning är i sikte. Vi talar om såväl ren gmndforskning, däringen restriktion läggs på forskningens inriktning, som den riktadegmndforskningen, som kan tänkas lägga gmnden för tillämpning. Den mer direkttillämpade forskningen innebär ett systematiskt och metodiskt sökande efler nykunskap och nya idéer men med en bestämd tillämpning i sikte.Utvecklingsarbetet, åter, utnyttjar systematiskt och metodisktforskningsresultat och vetenskaplig kunskap för all åstadkomma nya produkter,nya processer, nya system eller väsentliga förbättringar av dem som redanexisterar. Sektorsforskning omfattar bäde riktad gmndforskning, tillämpadforskning och utvecklingsarbete inom en samhällssektor. Forskningsverksamhetenkan givelvis också beskrivas med användande av andra inddningsgmnder. 1 Sverigehar begreppen forskning på eget programansvar resp. uppdragsforskning använts.Forskning på egel programansvar innebär atl forskama ges hela ansvaret för hurproblemen ställs och uppgifterna löses och redovisas. Forskning på egelprogram-ansvar kan avse såväl över högskolebudgeten och forskningsråden finansieradforskning som sektorielll och industriellt motiverad forskning vilken syftarlill långsiktig kunskapsuppbyggnad inom ett visst område. Motsatsen härtik äruppdragsforskning. Det enskilda projektets inriktning och ambitionsnivå är dären fråga för beställaren. 1.2 Läget inom svensk forskning ochutvecklingsverksamhet led i förberedelsema inför denna proposition har regeringen uppdragit ålstatistiska centralbyrån (SCB) all göra en övergripande redovisning av svenskforskning och utvecklingsverksamhet, i förhållande till motsvarande insatser iOECD-området. Här följer en översikt av resultaten av SCB:s arbete. 1.2.1Uppgifter om forskning och utveckling i Detotala utgifterna för forskning och utveckling (FoU) i uppgick enligtSCB:s senaste forskningsstatistik lik ca . Ungefär75000 personer arbetade hell eller delvis inom detta område oeh derasarbetsinsatser motsvarade nära 52000 årsverken. De redovisade uppgifternaär dock inte heltäckande. SCB har på upp drag av regeringen också kartlagt vissa av luckorna . hällsvetenskapliga ochhumanistiska FoU-insatsema utanför universitets- Prop. och högskolesektomberäknades således ha uppgått till mer än 300 milj. kr. Vidare beräknades denFoU-verksamhet som utförs inom kommunerna ha uppgåttlill ca 300 milj. kr. och motsvarande inom landstingen lill ca 150 kartläggningar (1983) har visat att FoU-verksamheten inom företag som inteomfattas av statistiken uppgick tik inemot 500 milj. För vissa områden,l.ex.handel, transporter, vissa servicenäringar m. m. saknas hellinformationer. Del är svårt all beräkna omfattningen av de insatser som interedovisas i den samlade statistiken, men del kan sammanlagt kanske röra sigom en eller ell par miljarder kronor. kommer all kostnaden iSverige för finansiering av FoU-verksamhet som utförs 1987beräknades till ca , varav förelagssektorn och statensvarade för ca hälften var. DenFoU-verksamhet som omfattas av SCB:s statistik utförs i första \ hand inomföretagssektom och universitets- och högskolesektom. Företagens verksamhet ärfrämst inriktad på utveckling av produkter och processer, . Insatsemaför forskning, och då i första hand tillämpad forskning, motsvarar således inomföretagen endast . Inom universitets- och högskolesektom kan rdalionemaantas vara ungefär de omvända. FoU-verksamhetenär starkt geografiskt koncentrerad. utfördes mer än en tredjedel avantalet FoU-årsverken inom . hadehälften så många årsverken. De tre hämäsl största regionema /, och hade vardera avantalet årsverken. Dessa regioner svarade alltså sammanlagt för avdet totala antalet årsverken. Sverigesbidrag lill världens samlade forskningsinsatser är inte stort. Del kanske rörsig om . Det är dock svårt alt få en uppskattning av den forskning sombedrivs framför allt utanför OECD-området. Uppgifter för t.ex. ,, och andra länder i , saml länder i och ärofullständiga och osäkra. Del bör dock noteras att FoU-verksamheten ävenutanför på sina håll kan vara omfattande och utvecklingen dynamisk.Sydkorea kan nämnas som exempel på det . Insatser för forskning ochutveckling moisvarar där av bmttonationalprodukten(BNP) men andelen växer snabbt och den forskningspoliliska målsättningen är attden skall uppgå till . FörOECD-området utgjorde de samlade FoU-ulgiftema , vilket är del senasteår för vilket det finns något så när komplett intemationell statistik, ca 230miljarder dollar. andel var ca , dvs. ungefar 1,. FoU-utgiflernaär starkt koncentrerade lill de stora industriländerna. svarar för nästan hälften. insatser är näst störst, , med på tredje plats, , och och på vardera . Tillsammans svarar således dessa fem 12 länder för avFoU-verksamheten i OECD-området. Diagram 1.1 visar relationerna för olikagmpperingar av . andel är om man räknar Danmarklill och inte lill EG. Fördelningav FoU-utgifter inom OECD-området Serman på FoU-insalserna i olika länder i förhållande lik ländernas totalaresurser blir rangordningen delvis annorlunda. Det vanligaste är all ange hurstor andel utgifterna utgör av BNP för olika länder. Vid en sådan jämförelsehamnar , med en andel på 2,, överst. Den svarta delen av staplarna» avser vad som utförs vid 1 universitet och högskolor | c;anada pHHHl FoU-utgifteri vissa som andel av BNP Sjuländer i övrigl har en andel överstigande , de fem stora (, , Prop. 1989/90:90 , , ) samtSchweiz och . beräknades för del BNP-andden hastigit lik (diagram 1.2). Underförsta hälften av 1980-lalet har FoU-ulgiftema i de flesta ökatmer än den allmänna ekonomiska tillväxten, BNP. 1 genomsnitt för helaOECD-blocket har BNP ökat med 2,medan FoU-ulgifter-na ökat i genomsnitt med6%. Detta har medfört all FoU-ulgifternas andel av BNP har ökat, i vissa ländermycket starkt. Av de större ländema är del endast och somhar haft en svag utveckling inom forskningsområdet. Prognosenför innebär för del en ökning av FoU-utgiflerna som är mindreän ökningen av BNP. Om denna prognos slår in skulle det vara första gångensedan forskningsstatistiken startade som FoU-utgiflerna håller lägreutvecklingstakt än BNP. Delär vanligt all betrakta FoU-insalserna som en investering och alt jämföra dennainvestering i kunskap med investeringarna i realkapital, dvs. motsvarade FoU-ulgiftema i genomsnitt för hela OECD-områdetca av realkapilalinvesteringarna. Andelen har ökat för de flesta ländema.Fyra länder hade en särskilt hög andel, , nämligen FörbundsrepublikenTyskland, , och . Detta beror dock delvis pä en svagutveckling av investeringarna i realkapital, särskik i och Storbritannien.1 har investeringarna varit höga både i kunskaper och i realkapital,vilket skulle kunna tolkas som att förmågan att omsätta FoU-resullal lillinnovationer och all nyttiggöra sig tekniska framsteg är större än i andraländer. FoU-verksamhelenutförs huvudsakligen inom företagssektom. 1 , ,och har företagssektorn en än mer dominerande ställning än iSverige. I utfördes hela 3/4 av all FoU inom denna sektor. Sektorn hardock stor betydelse som ulförare av FoU i de flesta (tabell 1.1). Denoffentliga sektorn utanför universitet och högskolor har en varierandebetydelse som ulförare av FoU. 1 länder med relativt små FoU-insatser bedrivsverksamheten huvudsakligen i statliga forskningsinstitut och laboratorier. 1länder med mera omfattande FoU-program uppgår insatserna till högst enfjärdedel. ligger på denna nivå. FoU-andelen för universitets- ochhögskolesektorn är en spegelbild av dessa förhållanden. Vissa länder har valtatt skapa frislående forskningsinstitut, medan andra föriagl den offentliga sektornsbehov av forskning till universiteten. Dessa har stor betydelse i de nordiskaländerna och vissa mindre länder. Av de stora FoU-nationerna är det endastJapan som har av FoU-verksamhelen förlagd lill universiteten.Universitets- och högskolesektoms speciella betydelse i det svenskaFoU-syslemet framgår även av diagram 1.2 som visar sektorns andel av de totalanationella resursema. Tabell1.1: FoU-verksamheten i fördelad på utförande sektor Prop.1989/90:90 Utförande sektor (procentuell fördelning) Källa: , and Technology Indicators,1989:1 (* markerar att värdena uppskattas från närliggande ärs uppgifter) Vad gällerfinansieringen svarade företagssektom för och den offentligasektorn för av FoU-verksamhelen i OECD-blocket. För hela gäller privata finansieringen under första hälften av 1980-talel ökade mer än 1,5gånger så snabbt som den offentliga finansieringen. I och de nordiskaländema var den privata finansieringens tillväxt särskilt stark. Tillgängligadala pekar emdlertid på en kraftig dämpning av den takt medvilken de privata resursema för FoU ökade i början av 1980-talel. Del ser tilloch med ul som om ökningen av de offentliga resurserna skulle bli större. Enanalys av forskningspoliliska förhållanden får inte stanna vid en analys av definansiella och organisatoriska fömtsättningama. Man behöver också vela någotom resultaten av forskningssatsningarna. Ett sätl alt studera resukalen är altlåta intemationell expertis granska de svenska forskamas insatser i form avregelrätta utvärderingar. Flera forskningsråd använder en sådan teknikregelbundet och i ökad utsträckning. Ett annal sätt, som blivit alkmer använt,är att studera hur forskningsresultat publiceras och citeras. Härigenom kan mani viss mån få en mer övergripande bild av den svenska forskningens utveckling,omfattning och internationella status. Forskningsresultat kanspridas på många säll - via undervisning, hand- Prop. 1989/90:90 ledning,rådgivning, föreläsningar, seminarier, konferenser, läroböcker,populärvetenskapliga framställningar m. m. Men kanske viktigast av allt är attresultaten presenteras för andra forskare på den intemationella arenan. Det ärhärigenom forskningen utsätts för den nödvändiga kritiska prövningen avkompetenta kolleger och forskaren kan få erkännande för sina insatser. Denintemationella resullatspridningen sker i hög grad genom publicering ivetenskapliga tidskrifter. Detta är särskilt utmärkande för naturvetenskap ochmedicin, men har även stor betydelse i vissa samhällsvetenskapliga ochhumanistiska ämnen. Med hjälp av s. k. bibliomel-riska metoder går del all fåen översiktlig bild av hur pass väl svensk forskning hävdar sig. Vi återger härstatistik som framtagits av Inforsk-gmppen vid i . Omman utgår från de viktigaste vetenskapliga lidskriflema framgår del altSveriges andel av världens samlade produktion av forskningsartiklar stadigtökar. Inom naturvetenskap, medicin och teknik har den svenska andelen ökat från1,lill 1,år 1988.1 samhälls- och beleen-develenskap ökade andelenfrån 0,lill . Omman ser lill enskilda vetenskapsområden framgår del all andelen svenskaartiklar är störst inom klinisk medicin () och därefter biomedicin ().Inom teknik, biologi, kemi och fysik ligger världsandelen kring , vilket äri nivå med andelen inom samhälls- och bdeendevelenskap . Den starkaframtoning som klinisk medicin och biomedicin har i den svenskapubliceringsprofilen torde till stor del kunna förklaras av att del satsasförhållandevis mycket resurser på dessa forskningsfält. Forskningsproduktionensregionala fördelning kan också beskrivas med bibliometriska metoder. Räknar manartiklar efter universitetsort svarar inte oväntat för den störstaandelen, av ortemas samlade produktion, har , ochGöteborg . svarar för av artiklama och drygt 5%.Fördelningen av artiklar sammanfaller i hög grad med storleken påuniversitels-och högskolesektom på de olika ortema. Detta pekar på allforskningspro-dukliviieten inte i nämnvärd grad påverkas av storleksfaklom. Trendenmot en högre svensk andel av världens artiklar sammanfaller med atl andeleninlemationdll samförfattade artiklar också ökar. Ytterligareett mått på den svenska forskningens internationella gångbarhet är de citatsom de svenska artiklarna får. Studerar vi citaten från svenska artiklar finnervi all de citeras oftare än världsgenomsniltet och i jämförbar nivå med viktigakonkurrentländer. Cileringsnivån är något lägre inom klinisk medicin jämförtmed de andra ämnesområdena. Detta kan bero på all man i hög grad publicerar inordiska tidskrifter eller på att den omfattande artikdproduklionen interiktigt når upp i samma genomsnittskvalitet som på andra områden. Iviss mån påverkas ell lands cileringsnivå av cileringsnivån hos de lidskrifterman publicerar i. I en omfattande ungersk studie som lar hänsyn till dettahamnar på andra plats efter räknat över alla ämnesområden. Sammanfattningsvisvisar de bibliometriska studiema alt har en 16 ökandeforskningsproduklion med ett starkt intemationellt genomslag och Prop.1989/90:90 ell snabbi växande intemationellt forskningssamarbete. 1 hög gradtorde detta bero på att tillhör de länder som satsat kraftigast påFoU-sektom, men det är också ell tecken på all del svenska FoU-syslemel på delhela tagel fungerar väl i jämförelse med mänga andra länders. 1.3 Det internationella skeendet Denvetenskapliga utvecklingen sker under ständig granskning och konkurrens.Forskare på samma fall världen över samarbetar och konkurrerar samtidigt.Sverige ger ett kvantitativt begränsat men kvalitativt högtstående bidrag lillforskningens utveckling, och vi är i hög grad beroende av atl varavälinformerade om vad som händer i andra delar av världen. Vid utformningen aven svensk forskningspolitik måste därför med nödvändighet den intemationellautvecklingen följas noggrant. Kvalitet och relevans blir centrala kriterier. Ensammanfallande översikt av den intemationella utvecklingen på ddtekniskt-velenskapliga området och i synnerhet de industriella och ekonomiskamotiv som ligger bakom denna ges i en rapport från styrelsen för tekniskutveckling (STU), Globala trender inför 90-talel, som är sammanställd avforskningspoliliska inslilulel vid i . Regeringengav vidare femton forskare i uppdrag alt mer i detalj studera ochbeskriva lägel för forskningen i , ,, , , , och . Resultaten avderas arbete har redovisats i skriften Forskningens villkor i omvärlden (Ds1989:43). Molbakgmnd av utvecklingen inom de Europeiska gemenskapema (EG) har regeringenbedömt det vara av särskild vikt att uppmärksamma forskningssamarbetet inomEuropa. För all skapa ett underlag för beslut om hur vi bäst skall stimulerasvensk forsknings samverkan med den europeiska har regeringen givitVetenskapsakademien i uppdrag all kartlägga samarbetets nuvarande karaktär ochomfattning. Rapporten, och det vetenskapliga samarbetet, ärpublicerad som No 48 i . Slutligenhar underlag rörande främst teknisk och industriell FoU inhämtats från detekniska attachéer som finns knutna lill ell antal svenska ambassader iutlandet. Denämnda rapporterna har, liksom annat intemationellt material, utgjort envärdefull referensram för regeringen i utarbetandet av de förslag omförändringar i den svenska forskningspolitiken som läggs fram i dennaproposition. Här följer närmast en kort redovisning av några huvudpunkter iden internationella rapporteringen. STU:srapport ger en bild av hur teknisk rivalitet är ett ytterst viktigt inslag iden ekonomisk-tekniska utvecklingen i världen . Detta tar sig ullryck påmånga sätt, inte minst i den växande roll som forskning och utveckling spelaroch i än högre grad tros komma all spela på det tekniska området. Denviktigaste komponenten i del internationella ekonomiska och lek- 17 2 1989/90. 1 saml Nr 90 niska spelet är dendynamiska triangeln USA-Japan-Västeuropa. Efter del Prop. slutframstod som den ledande industrinationen och dominerade bådeforskning och teknisk och ekonomisk utveckling och var härjade av kriget och en åtemppbyggnad krävde storaresurser. Det är i efterhand uppenbart hur ochFörbundsrepubliken i detta arbete på etl förmånligt säll kunnat utnyttja bl.a. kraven från krigels segrarländer alt inte avsälla resurser lill militäraändamål och därmed inte heker tik militär FoU, medan , ,och , både absolut och relativt sett, satsatstora resurser på dessa ändamål. Medanden industriella medvetenheten om forskningens betydelse för teknisk utvecklingväxte fram tidigt i , har den kommit något senare i och Japan.Först under de senaste ell å två decenniema har sambandet mellanforskningsinsatser och utveckling på allvar uppmärksammals inom de mestindustrialiserade ulvecklingsländema, de s.k. NIC-ländema (Newly InduslrializedCountries). På gmnd av de i ett inlemalionekl perspektiv låga lönerna ärmöjligheterna särskilt goda för dessa länder all snabbt nå konkurrenskraft itillverkningsledel. Ibåde och upplevs rivaliteten från som hotande och en radålgärder har börjat genomföras eller planeras för atl inte skillnadema ländemaemellan skall växa ytterligare. 1 har emellertid del decentraliseradesystemet, med en återhållsam allmän federal forskningspolitik, inneburit atlman prioriterat insatser med specifika tillämpningar i sikte under ledning avDepartment of Defense, , Department ofEnergy, etc. En strävan finns dock till en mer samordnad forskningspolitik förUSA. Utvecklingenav europeiskt FoU-samarbete inom EG, liksom det växande antalet projekt inomramen för EUREKA-inUiativel, har inneburit en klar stimulans för europeiskindustriell FoU. Trotsde stora olikheter man finner mellan de länder som nämnts ovan är iförvånansvärt hög grad induslriländemas problem likartade i behoven attstimulera en ökning av FoU-akliviletema. Vägama alt lösa dessa skiljer sigemellertid, inte minst på gmnd av all den historiska utvecklingen varit mycketolika i olika länder. Rapporternai skriften Forskningens villkor i omvärlden visar attnatur-velenskaplig-teknisk forskning såsom en bas för näringslivels expansionprioriteras högt såväl i ledande industriländer som i de utvecklingsländer därindustrialiseringen snabbt skjuter fart. Detta gäller i synnerhet för de ländersom relativt sent börjat uppmärksamma forskningens betydelse förekonomisk-industriell utveckling. Utvecklingen i , ,och även har haft en fastare anknytning tik en äldreuniversitetstradition med starkare inslag av humanistisk och samhällsvetenskapligforskning. Även i dessa länder har humaniora och samhällsvetenskap ändå fållrelativt sett mindre del av de ökande resurser som ställts lill förfogande förFoU. överstiger satsningarna på dessa forskningsområden av de totalaforskningsanslagen. Detfinns emellertid tecken på ett ökat intresse för humanistiska och samhällsvetenskapliga aspekter av forskningen. Det gäller i första 18 handforskning med relativt omedelbar teknisk och industriek tillämpning Prop.1989/90:90 såsom ekonomi och angränsande vetenskaper, men också exempelvis lingvistik,informalik och psykologi. Under 1980-lalel har även gmndläggandesamhällsvetenskap och humaniora börjat återta något av den relativt settstarkare ställning som dessa hade för några decennier sedan. Intressantautvecklingstendenser finns i , där behovet all slå vakt om den nationellaidentiteten kan komma alt ge humanvetenskapema en viktig roll i framtiden.Royal Society of har sålunda vall kanadensisk litteratur till ell avsina centrala forskningsfält, säkerligen tik en del betingat av behovet av altgöra den kanadensiska kulturen mer "synlig" i en situation därgrannen i söder har ett så dominerande inflytande. Förändringarkan nu också skönjas i , där 1980-talel betydde slagnation inom bredaområden av den civila forskningen och i många fall en tillbakagång förhumaniora och i synnerhet samhällsvetenskaperna. Enligt rapporterna växer detnu fram en ökad insikt om betydelsen av forskning kring problem omutvecklingsländernas ekonomiska situation, storstädernas fattigdom, detglobala samhällets kulturkrockar, de socio-ekonomiska konsekvensema av hotanderegionala eller globala miljöstömingar, massmediernas roll i samhället ochskolans tillkortakommanden. Storbritannienoch rapporteras i hög grad vara engagerade i hur den gmndläggandeorganisatoriska stmkturen av högre utbildning och forskning skall kunnaförändras för att möta de tekniska och ekonomiska utmaningama från främstFörbundsrepubliken och . Humanistisk och samhällsvetenskapligforskning uppmärksammas därför inte nämnvärt. IFörbundsrepubliken görs däremot försök alt på olika säll stärka den svaga rollsom dessa vetenskaper spelat i utvecklingen efler , vilkenju i hög grad dominerats av en starkt teknisk-merkantil prioritering. Någonmotsvarighet lill dessa tendenser kan däremot knappast spåras i Fjärran Östemsländer. Detär vidare uppenbart att miljöforskningen stärkt sin ställning på många håll ivärlden. Prioritering av miljöforskningen är ett genomgående drag i olikaländers forskningspolitik, även om de skiljer sig när det gäller omfattning ochinriktning av nya satsningar. Först har miljöfrågorna med fullkrafl kommit i fokus i exempelvis och . Många länder iFjärran Östern liksom utvecklingsländerna uppfattar däremoi ännu inte dessafrågor som akuta. Den allmänna utvecklingen av landet anses vara viktigare änåtgärder för atl skydda miljön. En viss förändring i attilydema kan dockmärkas, när nu hoten mot den globala miljön, som till största delen ärförorsakade av induslriländema, blir allt mer påtagliga och kanske i hög gradkan komma all träffa just ulvecklingsländema. Här finns en uppenbar fara för enmotsättning mellan utvecklings- och industriländer, vilket understrykerbehovet av ell ökat inlemalionekl samarbete inom forskningen. Detta framgårinte minsl i förberedelserna för om den globala miljön. Forskningär en viktig fömtsättning för all de ekonomiskt svaga länder na skall kunna övervinna sina utvecklingsproblem. a. styrelsen för u-landsforskning (SAREC) framhåller i sin anslagsframställning har den 19 ekonomiska krisen och denökade skuldbördan medfört all utvecklingslän- Prop. 1989/90:90 derna alltmerhar ansett sig tvingade all prioritera omedelbara ekonomiska och socialabehov. Återväxlen av forskare avstannar och kunskapen om intemationell FoU ochmöjligheter att anpassa denna till de egna förhållandena försämras. Genomkompetensbristen på forskningens område undergrävs också en gmndläggandefömtsättning för en inhemskt styrd utveckling. 2 Svensk forskning och utveckling i internationellt Prop. 1989/90:90 samarbete Detär av vital betydelse alt kan hävda sig i den intemationellakonkurrensen. Regeringens politik syftar till alt ge svensk forskning möjlighetall kraftfullt medverka i del internationella forskningssamarbetet, i syfte allstimulera kvaliteten i våra nationella insatser. Dedirekta kontaklema på högskole- och institutionsnivå utgör gmnden för delinternationella forskningssamarbetet. Men del omfattar också t. ex.samfinansiering av insatser inom teknologier med kostnadskrävande anläggningar,såsom kärnforskning och rymdforskning, medverkan i nordiskt samarbete ochinsatser i mukinationdla utvecklingsorgan bl.a. på miljöområdet. Denvetenskapliga utvecklingen, liksom hela samhällsutvecklingen, gynnas i högstagrad av ett fullständigt fritt utbyte av informationer om vetenskapligaresultat. Inom t. ex. försvarsforskningen sker dock ofta inskränkningar i delfria utbytet av vetenskaplig information. Även gmndforskning med länkbarindustriell tillämpning bedrivs ibland i former som innebär attforskningsresultat av gmndläggande natur binds till ell visst förelag. Del ären avgörande fråga alt så inte sker i någon betydande omfattning. Enligtregeringens mening finns del därför stor anledning för svensk forskning attbejaka en utveckling, där alltmer av det vetenskapliga arbetet sker genom öppensamverkan och granskning över nationsgränserna. Utöverallmänna förstärkningar innebär regeringens förslag all resurserna för svensk medverkani samarbetet inom Europeiska gemenskapernas (EG:s) ramprogram för forsknings-och utvecklingsverksamhet ökas betydligt vikten av dellagande i EG:s nyaramprogram som avser framhålls särskildamedel anvisas för samverkan med FoU-verksamhet i länder utanför den för svensk forskning Iradilioneka samarbelskrelsen stödettill doktoranders internationella kontakter och forskning vid utländsk institution förstärks