prop · GD03153 · 1989-12-31 00:00:00 — Föreningen föreslår alt, i vart fall, företagsanknutna aktiesparfonder ges möjlighet alt ombildas till, eller slås samman med, förelagsanknutna allemansfonder. På så sätt kan tänkas förbli investerade i värdepapper i stället 109 föratt skiftas ut. Denlilla skattefördel som därigenom kan uppnås måste Prop. 1989/90:153 ansesacceptabel dels för att ingen kunnat spara parallelU i akliespar och Bilaga1 allemansspar, dels för att även allemansfonderna kommer allbeskattas. 10 Synpunkter på lagförslagen 10.1 Tillämpningsområde Iförslaget 1 § bör definitionen av aktiefondsverksamhet (placeringsfondsverksamhel)finnas kvar, särskilt som begreppet förekommer i mbriken ovanför 32 §. Somlagtexten nu är konstmerad framgår såvitt hovrätten kan se ingenstans dengrundläggande regeln all placeringsfondsverksamhel endast får bedrivas avfondbolag. Del är en missuppfattning all denna gmndregel framgår av att ellfondbolag definieras som ell bolag som uteslutande förvallar placeringsfonder.Om definitionen behålls kan vidare lagtexten och läsningen av den förenklasgenom alt omskrivningar och mer allmänt hållna uttryckssätt undviks. Avdefinitionen av fondbolag bör även i fortsättningen framgå att endast bolag, somfåll tillstånd alt utöva placeringsfondsverksamhel, är fondbolag i lagensmening. Lagenstillämpningsområde bör för övrigt fixeras på ell klart sätt. Enligt hovrättensmening är den föreslagna 2 § svår all förslå, och del kan ifrågasättas om denriktigt återger det man enligt kommentaren avser att säga. Förbudet mol s. k.slutna fonder som vänder sig lill allmänheten bör framgå tydligt. Härav följermotsatsvis att slutna fonder som inle vänder sig till allmänheten är tillåtna.Därefter kan undanlaget från förbudet verksamhet som bedrivs i form avinvestmentsbolag anges. Inspektionenanser att de inledande bestämmelserna i lagen lämpligen bör utformas eftermönster av motsvarande bestämmelser i de nya lagar på värdepappersmarknaden somföreslagils av (). Således bör lagen inledasmed en bestämmelse som anger lagens tillämpningsområde. Därefter bör följa enbestämmelse med definitioner av centrala begrepp i lagen. Slutligen bör avsärskild bestämmelse framgå i vilken utsträckning tillstånd krävs för attbedriva viss typ av verksamhet. 1 samband med ovan föreslagna omredigering bör2 § i förslaget förenklas på så säll alt akliefondsliknande verksamhetdefinieras i den bestämmelse som innehåller övriga centrala definiiioner. Beträffandede föreslagna definitionerna bör i enlighet med inspektio nens förslag till benämning av ifrågavarande lag begreppet aktiefond bytas ut mot värdepappersfond. Inspektionen konstaterar vidare att den föreslagna definitionen av fondbolag blivit onödigt vidsträckt eftersom 110 den till sin ordalydelseäven omfattar bolag som pga. särskilt uppdrag från Prop. ett fondbolag handhar denlöpande förvaltningen av en fonds förmögen- Bilaga 1 Ianslutning lill en bestämmelse om utländska fondföretags rätt att bedrivaakliefondsliknande verksamhet vore det enligt inspektionen önskvärt med ettklarläggande av om de i bl.a. baserade s.k. SICAV-bolagen, dvs.aktiebolag med rörligt aktiekapital, skall omfattas av den nya lagen. Eftersomde måste anses bedriva en akliefondsliknande verksamhet måste de enligtbankinspektionens mening träffas av reglerna i 2 § i förslaget, som anger attutländska bolag med sådan verksamhet i skulle ha tillstånd härtill. I 31 §, första stycket föreskrivs: "En fondandel skall, på begräran av enandelsägare, inlösas ...". I 2 §, första stycket föreskrivsvidare: "Näringsverksamhet, som inte bedrivs enligt denna lag ochvarigenom allmänheten erbjuds att för gemensam räkning delta i handel med ochförvaltning av värdepapper ... får bara utövas av ett aktiebolag...".Bankföreningens kommentar härtill: a)Det är del ovan angivna och, såvitt bankföreningen kan finna, inget annat som avgör all lagen endast omfattar öppna fonder. Lagtextens formulering pådenna punkl klargör inle på ett lättbegripligt och tydligt sätt att slutnafonder inte omfattas av lagen. Härtill kommer all lagen benämns "Akliefondslag"och att i I §, första stycket anges "1 denna lag förslås med ...aktiefond: en av fondpapper ... beslående fond, som bildats genomkapitaltillskott från allmänheten och som ägs av dem som skjutit lillkapital...". Dessa allmänna formuleringar kan ge intrycket att lagenomfattar även slutna fonder, varför det är extra viktigt all man i lagtextentydligt och på framträdande plats anger alt endast öppna fonder omfattas avlagen. Utvecklingeninom svensk värdepappershantering har medfört att det fysiska förvaret som harsamband med begreppet förvaringsbank i 1 §, oftast handlar om en registrering idatorsystem. Det gäller i vart fall i fråga om aktier. Inom ett fåtal år kommersannolikt även andra värdepapper att ersättas med registrering. En sådanutveckling ger vid handen alt såväl bank som fondkommissionsbolag, eventuelltefter bankinspektionens tiUstånd, bör kunna erbjuda för en fond. Som en följd av detta bör begrepper förvaringsbanki I § ersättas med begreppet förvaringsinstitut. / §Begreppet "förvaringsbank", som anges i 1 § och definieras i 23 §, överensstämmer med vad somgäller enligt nuvarande lagstiftning. kan emellertidifrågasättas, om inle denna definition också bör anpassas Prop. 1989/90:153till EG-direktivet, där man använder begreppet "depositary", dvs. "förva- Bilaga 1 ringsinstilut". Därigenom öppnas en möjlighetför bankinspektionen all, i samband med tillståndsgivningen, godkänna t.ex. ellfondkommissionsbolag som förvaringsinstitut (se vidare under § 24). 10.2 Fondbolag 10.2.1 Bankinspektionen Inspektionenhar i princip inget att invända mot alt kravet höjs på minsta aktiekapital hosell fondbolag. Utan all ta ställning till lämpligheten av den föreslagnagränsen anser inspektionen alt det inle kan bortses från risken att mindrefrislående fondbolag ulan kaplitalslarka ägare kan tvingas avveckla sinverksamhet trots att de i övrigt uppfyller kravet på lämplig-hel. Medhänsyn lill att fondbolag inle sällan uppdrar åt annan all ombesöGa den löpandeförvaltningen av tillgångarna i en eller flera fonder anser inspektionen allförbudet i 6 § bör utsträckas lill att gälla även annan person som i egenskapav uppdragstagare eller på grund av annan anknytning har insyn i fondensaffärer. Vidare bör uttrycket "handla" närmare preciseras. Ilikhet med vad som gäller för anställda vid fondkommissionsbolag är det av storbetydelse all de som är verksamma i bolag som förvaltar aktiefonder omfattas avallmänhetens förtroende. Det får således inte missstänkas att de personer somhar insyn i förvaltningen av en fond utnylGar sin kunskap om fondens affärerför att själva bereda sig . Inspektionen anser del därför rimligt attden som på grund av befallning eller annan anknytning till fondbolag normalthar insyn i en aktiefonds affärer bör omfattas av liknande regler som gällerför anställda vid fondkommissionslag. Bestämmelserna bör utformas eflermönster av 50-52 §§ i VPMK:s förslag till fondkommissionsbolag och såledesomfatta både anmälningsplikt beträffande innehav och förbud mot kortfristigaaffärer. Regelni 8 § i förslaget gäller enligt nuvarande akliefondslag endast för de avfondbolagets styrelseledamöter som utsetts av fondandelsägarna. Eftersom denlagstadgade rätten alt utse sådana representanter avskaffas genom förslagetsamtidigt som bestämmelsen kvarstår oförändrad kommer förbudet i stället attgälla för de styrelseledamöter som utsetts av fondbolagets bolagsstämma.Bankinspektionen ifrågasätter om denna omständighet beaktats vid utarbetandetav förslaget särskilt som del i belänkandet uppgivits att någon ändring i sakinle är avsedd. SFFtillstyrker förslaget all ett fondbolag skall ha elt aktiekapital på minsl tvåmiljoner kronor. Därigenom ökar skyddet för allmänheten eftersom risken företablering av företag som inle drivs på ell korrekt och omdömesgillt sällminskar. FörbudJör vissa personer att handla med en aktiejond Frånnuvarande lagstiftning överförs förbudet för vissa personer som har etl näraförhållande lill fonderna all handla med aktiefonderna. Uttrycket "handlamed" skall, enligt specialmotiveringen, omfatta alla slags transaktionersåsom köp och försäljning av värdepapper men även utställande eller förvärv avoptioner eller lerminshandel. SFF ansluter sig till detta. SFFutgår däremot ifrån all regeln inle hindrar samma personer alt själva göraplaceringar i en fond de har ell nära förhållande till. Del får tvärtombetraktas som naturiigt och eftersträvansvärt att dessa personer hyser etlsådani förtoende för den egna fondens utveckling och framtid alt de iförekommande fall gör sina akliefondsplaceringar i den egna fonden. Del kaninle anses rimligt att de skulle vara tvungna alt göra sina placeringar ifonder i andra fondbolag. SFFhar inget all invända mol all en styrelseledamot eller suppleant i ettfondbolag inle får äga aktier i bolaget. Däremot kan SFF inle godta alt detinle skulle vara tillåtet för den som är anställd i en bank, som är förvaringsbankför elt fondbolag, att vara styrelseledamot eller suppleant i något fondbolagför vilken banken är förvaringsbank. Som lagförslaget är skrivet är det docköppet för den som är anställd i en förvaringsbank att äga aktier i ettfondbolag som inle utnylGar den bank, i vilken vederbörande är anställd, somförvaringsbank. SFF vill framhålla viklen av all förvarings-banken får ellerhellre ges skyldighet alt utse en, gärna fler än en ledamot i fondbolagetsstyrelse. För SFFs uppfattning talar vad som i lagförslaget sägs omförvaringsbankens skyldigheter visavi verksamheten i fondbolaget. fall förvaringsbanken ensam tillskjulit aktiekapitalet (enligt lagförslagetminst ) i fondbolaget finns all anledning förförvaringsbanken alt vara representerad i fondbolagels styrelse. Att, somföljer av lagförslaget, förvaringsbanken skulle vara ulan representation finnerSFF vara oacceptabelt. Fondbolagelsstyrelse ansvarar för de övergripande besluten i fondbolaget, t.ex.utformningen av fondbeslämmelserna, placeringar m m. Förvaringsbankenhar i förhåUande lill fondbolagets verksamhet elt långtgående och detaljerat ansvar för all verksamheten bedrivs enligt aktiefondslagen. Så skall enligt förslagets 24 § förvaringsbankens t.ex. inte bara ta emot och förvara den egendom som ingår i fonden ulan också 113 8 1989/90. 1 .sami Nr 153 ansvara för kontrollen alletl flertal funktioner i fondbolagels verksamhet. 1989/90: 153 För SFFframstår del som självklart all en förvaringsbank måste ha möjlig- Bilaga 1 hetatt i fondbolagets styrelse kunna diskutera varjehanda frågor och vid behovifrågasätta lämpligheten av vissa åtgärder som kan aktualiseras medanledning av förvaringsbankens kontroll av fondbolagels sätt att bedriva sinverksamhet. Förvaringsbanken måste således ges inte bara ansvar utan ocksåbefogenheter. Ansvaret åläggs i lagförslaget förvaringsbanken medanbefogenheterna uttryckligen avhänds förvaringsbanken. På anförda skäl menar SFFsammanfattningsvis att förvaringsbanken enligt lag skulle ha skyldighet attutse minsl en styrelseldamot i berört fondbolag. SFF finner att del ärnaturligt och angeläget all den som är anställd som verkställande direktör ielt fondbolag skall ha laglig rätt all sitta i styrelsen för delta bolag.Lagförslaget bör därför ändras i denna del. SFF vill slarki betona viklen avatt det blir möjligt alt även följa nu rådande praxis all ettfondbolags VD kan ingå i dess styrelse. 5§Del är en otillfredsställande lösning att fixera aktiekapitalet lill etl visstbelopp. ekonomiska verksamhet är i allmänhet mycket blygsam.Ell aktiekapital på skulle dock i vissa bolag vara lågt och iandra oproportionerligt högt. Vidare förändras penningvärdet fortlöpande, ochett i lagen preciserat belopp blir snabbi inaktuellt. En lämpligare melod, änalt ange aktiekapitalet lill ett visst belopp, är all anamma EG-direktivelsformulering all fondbolaget skall ha "tillräckliga ekonomiskaresurser" och låta bankinspektionen i samband med tillståndsgivningenbedöma hur stort detta belopp bör vara i det enskilda fallet. 6§ Föreningen har i sin genomgång utgått från all begreppet "handla med" avser köp respektive försäljning av värdepapper mellan person i insynsställningoch fonden. En begränsning för dessa personer, att köpa respektive säljaandelar i fonden, vore opåkallad. Föreningen föreslår att bestämmelsenförtydligas så att förbudet inte träffar handel med andelar. att förbudet att handla med fonden endast skall gälla personer med"insynsställning", varvid begreppet bör ges samma definition. Fondbolagetsaktiekapital (§ 5) SARFavstyrker promemorians förslag till höjning av lägsta tillåtna aktie kapital till . Lagen bör inle innehålla någon belopps gräns. I stället bör lagen innehålla en bestämmelse som stipulerar att aktiekapitalet bör anpassas lill verksamhetens art och storlek. I tveksam ma fall bör del ankomma på bankinspektionen all bestämma aktiekapita lets storiek. Promemorianföreslår en kraftig höjning av fondbolagels aktiekapital. Vi ' 3 anser attdetta motverkar den mångfald, specialisering och snäva målgruppsinriktning somär önskvärd. som fondema då inle kan fullgöra en viktig roll på aktiemarknadenökar del oreglerade kollekliva sparandet (aktiesparklubbar osv.) och sparandeti utländska fonder. Vi anser all bankinspektionens tillstånd och tillsyn ärtillräcklig utöver en mer flexibel kapitalstorlek relaterad lill fondensomfattning och inriktning. Under alla förhållanden borde, såsom ,bankinspektionen kunna medge rejäla dispenser från kapitalkravet. , , bedriver som enda fackliga organisationaktiefondsverksamhet. Förbundet har genom sitt helägda dotterbolag, , två aktiefonder, en aktiesparfond och en allemansfond, CFanser att detla är en värdefull kompletterande service för medlemmar förutomde "traditionella" fackliga aktiviteterna. Enligtlagförslaget skall ell fondbolag ha ett aktiekapital om lägst 2 miljonerkronor. AB Ingenjörshusel har efter dispens av bankinspektionenett aktiekapital på endast . Någon möjlighet för CF alltillskjuta ytterligare medel så att aktiekapitalet kommer upp till 2 miljonerkronor föreligger inle. Om inle någon dispensmöjlighet finns måste CF därföravveckla aktiefonderna. ABIngenjörshusel anser all den nya aktiefondslagen bör innehålla dispensmöjlighetfrån kravet på ett lägsta aktiekapital om . Iövrigt har AB Ingenjörshuset inget att erinra mot lagförslaget. I10 § andra stycket p 2 föreslås att fondbestämmelserna skall ange grundernaför fondens placeringsinriklning samt vilka risker som är förenade med dennainriktning. Inspektionen har mot bakgrund av uttalandena i motiveringen tilldenna bestämmelse bl.a. all bankinspektionen skall utforma närmareföreskrifter om sättet att uttrycka riskbenägenheten uppfattat förslaget såall fondbeslämmelserna specifikt skall ange ell mer detaljerat riskmått påfondens placeringsinriktning. Detligger i sakens natur all en investering på värdepappersmarknaden är förenad med risk. Såvitt inspektionen känner lill finns emellertid inget objektivt sätt alt i förväg mäta en sådan risk. Även om delta vore möjligt skulle en riskbedömning som gjorts snart kunna vara överspelad på grund av senare inträffade händelser som inte kunnat fömt ses vid det första bedömningstillfället. Inspektionen finner del därför föga meningsfullt att det i fondbestämmelserna närmare ska anges vilken risk 115 somär förenad med en fonds placeringsinriklning och än mindre att Prop.1989/90:153 inspektionen skall utfärda föreskrifter härom. Del väsentliga ärenligt Bilaga 1 inspektionen all fonden redovisar sin placeringsinriklning sånoga som möjligt med avseende på olika urvalskriterier ochplaceringsstrategier. Särskilt viktigt är alt fondbeslämmelserna anger om och ivilken omfattning en fond avser att handla med optioner, terminer och liknandefinansiella instmment. Del får sedan ankomma på varje enskild investerare allpå basis av dessa uppgifter och annan information som enligt förslaget skalllämnas till presumtiv fondandelsägare subjektivt bedöma risken med placeringav medel i en viss fond. Föratt bringa klarhet i vad som gäller vid överlåtelse och pantsältning avfondandel anser inspektionen all del av fondbestämmelserna bör framgå vad somerfordras i detta hänseende. Delta bör anges i en särskild punkl i dennaparagraf I30 § andra stycket akliefondslagen stadgas all de värdepapper som ingår ifonden skall värderas med ledning av gällande marknadsvärde saml all detåligger fondbolaget alt fortlöpande beräkna fondandelsvärdel. Det är såledesfondbolagets sak all bestämma fondandelsvärdel med användande av denberäkningsmetod som bolaget finner mest ändamålsenligt. Till grund förandelsvärdel lägger de flesta fondbolag den kurs på i fonden ingåendevärdepapper som gäller på inlösen/försäljningsdagen. beräknaremellertid andelsvärdel med ledning av värdepappersinnehavels marknadsvärdedagen före inlösen/försäljning. Även kombinationer av dessa två metoderförekommer. Bankinspektionenhar konstaterat all fondbolag och banker ofta brister i information lillfondandelsägarna om vilken melod som tillämpas vilket leder lill klagomål ochtvister, särskilt i samband med kraftiga kurssvängningar. Mot bakgrund häravbör fondbolagen åläggas att i fondbestämmelserna ange hur andelsvärdel skaberäknas vid inlösen och försäljning och under vilka förutsättningar sådanberäkningsmetod kan ändras. Förallemansfonder finns möjlighet all i fondbeslämmelserna ange att utdelning frånfonden ska ske i särskild ordning till visst, angivet, ideellt ändamål. Sammamöjlighet föreslås nu stå öppen för aktiefonder i allmänhet och inle bara förallemansfonder. SFF hälsar förslaget härom med tillfredsställelse ochtillstyrker detla. 10§ Det är, enligt föreningens uppfattning, inte meningsfullt att kräva av fondbolagen att man i fondbeslämmelserna skall ange vilka risker som är förenade med fondens placeringsinriktning, om man därmed avser en kvantifiering av risken. All rättvisande kvantifiera begreppet "risk"är en svår, för att inte säga omöjlig, uppgift. Risken varierar kontinuerligt bero- 116 endepå vad som händer på marknaden, dvs. händelser som ligger helt Prop. 1989/90:153utanför fondbolagets kontroll. Det som vid fondens etablering eller vid Bilaga1 fastställandet av fondbestämmelserna allmänt ansågs vara en lågriskplaceringkan på grund av oväntade händelser på mycket kort lid omvandlas till en osäkerplacering. Del finns alllid ell moment av risktagande i handel med värdepapper,och föreningen anser all del bör vara tillräckligt all man i fondbestämmelsernabeskriver fondens mål och inriktning på motsvarande sätt som krävs enligtdirektivets annex (Schedule A, 1:15). Man kan i annal fall slälla sig frågan omfondbolagels strikta skadeståndsansvar enligt 45 § skall omfatta ekonomiskskada som andelsägare åsamkats på grund av att fondbolaget felbedömt risken. 11§ Ändringar i fondbeslämmelser är i mycket stor utsträckning av renrutinkaraktär och är av ringa intresse för samtliga fondandelsägare att ta delav. Föreningen vill därför föreslå att huvudregeln för offentliggörande avändringar skall vara genom kungörelse och all annan form för underrättelseendast behöver användas då bankinspektionen så särskilt kräver. all presumtionen i Iredje stycket ändras på så sätt allbankinspektionen kan kräva en Iremånadsfrisl, när det bedöms vara av väsentligbetydelse för andelsägarna. Föreningen vill i detla sammanhang framhålla attdel alllid även om man har fondandelsägarna registrerade är förenat medstora kostnader all gå ut med direktinformation till samtliga andelsägare. Aktiefonderär etl komplement lill sparande i aktier. Förvaltningen är kollekliv, mereffektiv och förhoppningsvis mer kompetent än direkt enskilt sparande. Detlahindrar inle all aktiefonder kan ha en myckel hög riskprofil. Det kanske rentav är lämpligare för spararen all använda just aktiefonder för sitthögrisksparande. Valet av risknivå skall på sätt och vis vara spararens, intereglerarens eller förvaltarens. Det är högst legitimt och nödvändigtför näringslivets utveckling att sparande i aktier och akliemarknaden användsför att finansiera riskfyllda investeringar. Aklierisker kan knappastdefinieras i lagstiftning. En aktieplacering i betraktades som enjällerisk och en koncentrerad satsning på etl stort börsföretag om än aldrig såetablerat kan vara en betydUgt större risk än en korg av tio OTC-företag osv.. Ominle svenska aktiefonder kan erbjuda högrisksparande kan sparama därtillplacera i utländska fonder. Ilagförslagets 13 § har fondbolagels oberoende ställning särskiU marke rats. Vad som avses härmed har inle utvecklats närmare i promemorian. Att fondbolaget i sinverksamhet inte skall ta hänsyn till ovidkommande Prop. 1989/90: 153 intressentorde framgå redan av att fondbolaget uteslutande skall handla i Bilaga 1andelsägarnas gemensamma intresse. Avsikten med nämnda markering synes vara enanpassning till art 10 p 2 i EG-direktivet. Såvitt bankinspektionen förstårsyftar denna artikel till att betona oberoendet mellan etl fondbolag och enförvaringsbank eller motsvarande. Om detta är syftet även med den nu föreslagnabestämmelsen bör detta komma lill klarare uttryck i lagtexten. Underpunkten 4 i 14 § föreslås förbud för fondbolaget att sälja fondpapper ochandra finansiella instrument för fondens räkning som bolaget inle förfogaröver. Denna bestämmelse överensstämmer med art 42 i EG-direktivet sominnehåller etl uttryckligt förbud mol "uncovered sales". Ipromemorian uttalas att det föreslagna förbudet avses gälla s.k. oäkta blankning.Vidare sägs att s. k. äkta blankning inte torde bli aktuell för ett fondbolagsvidkomande. Inspektionen vill här erinra om att VPMK i sitt förslag till lag omhandel med fondpapper och andra finansiella instrument föreslagit att bådeoäkta och äkta blankning skall få tillåtas under vissa förutsättningar. Somskäl för att tillåta blankning har VPMK bl.a. pekat på att spekulation i ennedåtgående marknad inte kan anses mer riskfyllt än spekulation i enuppåtgående marknad och att del finns finansiella instrument somger ell positivt ulfall på en vikande marknad. 1promemorian föreslås (22 §) alt en fond skall tillåtas att handla medstandardiserade optioner, terminskontrakt och andra liknande finansiellainstrument i syfte att effektivisera fondens tillgångar. Som framgår avinspektionens kommentar till sistnämnda bestämmelse anser inspektionen attfonderna bör tillåtas att handla med finansiella instrument i syfte alt ökaavkastningen på fondens tillgångar och inte endast att skydda fondens innehavmot kurs- och valutarisker. Om en fond tillåts att handla med dylika instrumentpå säll som inspektionen föreslagit kan inte inspektionen finna någraavgörande skäl mot all elt fondbolag inte skall få använda sig av blankning.Detta fömtsätter naturligtvis att blankningen sker under kontrollerade formersom ell komplement lill fondens ordinarie förvaltning och all information geslill fondandelsägarna om fondbolagels avsikter all tillämpa blankning. När delgäller oäkta blankning kan inspektionen konstatera all VPMK:s förslag innebärall denna typ av blankning blir tillåten endast i myckel begränsad form. Molbakgrund av vad som ovan sagts anser inspektionen alt fondbolagen i vissutsträckning bör få använda sig av blankning. Eftersom blankningen endastföreslås kunna ske i begränsad omfattning och under kontrollerade former anserinspektionen att en sådan bestämmelse bör kunna införas ulan hinder avEG-direktivets regler. undanlag från det allmänna låneförbudel har i 14§ föreslagils en möjlighet för fondbolaget all uppta lån i utländsk valuta om det sker som ell led i elt förvärv av utländska värdepapper. Av motiven lill denna bestämmelse framgår endast all den typ av lån som här avses fömtsätter att fondbolaget deponerar en motsvarande summa i svenska kronor hos långivaren eller hans företrädare. Mol bakgmnd av delta sparsamma utta- 118 landei promemorian förefaller bestämmelsen svårbegriplig.