prop · GD03153 · 1989-12-31 00:00:00 — I motsvaran- Prop.1989/90:153 de bestämmelse i EG-direktivet (art 36) sägs alt en fond "mayacquire Bilaga 1 foreign currency by means of a back-to-back loan".Bankinspektionen har erfarit att "back-to-back loan" är en benämningpå ett finansiellt instrument som syftar lill att eliminera en valutarisksnarare än en form av skuldsättning. Om fondernas användande av finansiellainstrument har arbetsgruppen föreslagit särskilda bestämmelser i 22 §.Inspektionen föreslår att paragrafen omformuleras så att undanlag frånlåneförbudel kan ske om ell lån upptas som ett led i att minska fondensvalutarisk avseende fondens tillgångar i ullandel. Ilagförslaget finns vidare ett förbud för fondbolag all sälja fondpapper sombolaget inle förfogar över, s.k. oäkta blankning, för fondens räkning.Fullmäktige ansluter sig i princip lill delta förslag men vill peka på värdepappersmarknadskommitténsförslag om undanlag från förbud mol oäkta blankning om sådana värdepapper somen näringsidkare sålt förvärvas senast dagen efter försäljningen. Etl sådaniundanlag bör enligt fullmäktiges mening få gälla för fondbolag på samma sättsom för övriga aktörer på marknaden. Fondbolagensrätt all uppta lån Fondbolagenföreslås få la kortfristiga lån i viss utsträckning och om särskilda skälfinns. Kriteriet "särskilda skäl" synes kunna komma att förorsakatolkningsproblem och bör därför slopas. Ikommentaren lill denna bestämmelse berörs fondbolagets möjligheter alt görablankningsaffärer. Föreningen anser, efter al ha tagit del av värdepappersmarknadskommitténsförslag, att även fondbolag skall tillåtas göra sådana affärer som, enligtförslaget lill Lag om handel med fondpapper och andra finansiella instrument,skall tillåtas för andra förvaltare av värdepapper. Tilläggetav "särskilda skäl", paragrafens andra stycke, innebär, enligt föreningens mening, en onödig avvikelse från AG-direktivet. En sådan formulering kommer också att ge upphov lill tolkningsproblem. Förening en föreslår att paragrafen ges en utformning som överensstämmer med direktivels art 36 2 p a), "Fondbolaget får också la kortfristiga lån tilletl belopp motsvarande högst av fondens värde". Vilkaåtgärder en förvaringsbank har rätt eller skyldighet alt vidta medfondegendomen måste framgå av lagen. Förslagets 24 § bör därför kompletterasexempelvis med bestämmelser om de fömtsättningar under vilka betalningar förfondens räkning får ske. Några rättigheter att företräda fonden utöver de i lagangivna föreligger inle. Den bestämmelse som finns i förslagels 23 § 3 stycketGänar därför inget syfte och bör utgå eftersom den kan läggas till grund föricke avsedda motsatsslut. Beträffandeden föreslagna markeringen av förvaringsbankens oberoende i 23 § hänvisas lillvad inspektionen anfört under 13 §. Av24 § framgår all förvaringsbanken för aktiefondens räkning skall kontrolleravissa närmare angivna uppgifter. Utan att detta uttryckligen angetts utgårinspektionen från all det är fondbolaget som förvaringsbanken skallkontrollera. Bankinspektionenifrågasätter om den föreslagna bestämmelsen slår i överensstämmelse med vad somgäller enligt EG-direktivet. I artikel 7 i direktivet som uppenbarligen ärden bestämmelse som arbetsgruppen avsett att anpassa till svenska förhållanden motsvaras ordet "kontrollera" av del engelska ordet"ensure". Uttrycket "för aktiefondens räkning" har ingenmotsvarighet i EG-beslämmelsen. Ordet "ensure" har vidarekommenterats i kommentar till EG-direktivet. Där sägs följandeom förvaringsbankens (the depository) uppgifter: "It is required to takethe steps necessary lo ensure that läsks enlmsled to it are properly carriedout". Allt delta talar enligt inspektionen för att EG:s bestämmelse avseratt reglera förvaringsbankens egna uppgifter och förpliktelser och inte desskontroll av fondbolagets uppgifter. Några sakliga skäl till att låta ettfondbolag slå under tillsyn både av förvaringsbanken och bankinspektionen kaninle inspektionen finna. Enligt27 § akliefondslagen skall förvaringsbanken anmäla lill inspektionen om manlåter utländskt förvaringsinstitut förvara utländska värdepapper för fondensräkning. Någon motsvarande bestämmelse finns inte i förslaget. Inspektionenanser att nuvarande regel kan vara betydelsefull, inte minst med tanke påfondernas utökade innehav av utländska värdepapper, varför denna börbibehållas. Tillvarje aktiefond skall liksom fallet var i den gamla lagen, en förvarings bank knytas. Förvaringsbanken föreslås få väsentligt utökade kontrollupp gifter jämfört med nuvarande förhållanden. Kostnadsaspekten av detta 120 förslagberörs ej av kommittén. Fullmäktige accepterar emellertid förslaget Prop.1989/90:153 som överensstämmer med EG-direktiven för altkonkurrensneutralitet Bilaga 1 skall föreligga. 24§ Bestämmelsen ålägger förvaringsbanken en rad uppgifter, som närmast är attbetrakta som lillsynsuppgifler. Detta föranleder följande kommentarer. ISverige lill skillnad från de flesta , drivs huvuddelen avakliefondsverksamheten av banker. Av denna anledning är det enligt föreningensuppfattning olänkbart att lägga en långtgående kontrollfunktion påförvaringsbanken och därigenom ge banken full insyn i och i viss utsträckning ansvar för ett konkurrerande fondbolags verksamhet. Vidare är kontrollen avfonders och fondbolags verksamhet redan säkerställd genom bankinspektionensfulla insyn och tillsyn, såväl genom till-ståndsförfarandel ochrapportgranskningen som genom de av bankinspektionen utsedda revisorerna.Dessutom har fondbolaget elt eget ansvar för verksamheten, egna revisorer etc.Att därtill lägga samma kontrollfunktion på en förvaringsbank anser föreningenvara oförsvarbart tungroll och kostsamt. Föreningen ifrågasätter dock attEG-direktivets uttryck "ensure" skall tolkas på del sätt som görs ibestämmelsen. Föreningen tolkar artikel 7 i direktivet som en instruktion lillförvaringsinstitutet hur detta skall sköta sina uppgifter inle hur del skallgranska fondbolagels. Om förvaringsbanken ändock åläggs kontrolluppgifter,måste det klargöras hur banken skall agera vid upptäckt av brist i delkontrollerade fondbolagets verksamhet. Förvaringsbank(§ 23) Enligtförslaget till fondlag skall en fonds värdepapper förvaras i en svensk s. k.förvaringsbank. SARF motsätter sig denna inskränkning och anser att värdepapperäven kan förvaras hos annan fondkommissionär, som också slår underbankinspektionens kontroll. Dennadefinition är enligt promemorian ej förändrad från gällande lag. vill här hänvisa till vad som föreslogs i finansdepartemen tets promemoria "Livförsäkring med fondanknylning" (Ds 1989:35). Där förordades all försäkringsbolag som driver unit linked-försäkring ulan hinder av 26 § andra stycket aktiefondslagen skulle få fullgöra uppgifter som förvaringsbank efter prövning av bankinspektionen. Enligt den be dömning som gjordes i denna promemoria skulle detta arrangemang anses fullt tillfredsställande från försäkringspremiefondägarnas synpunkt. I lagen om livförsäkringar med aktiefondsanknytning (SFS 1989:1079) åter finns dock ingen sådan bestämmelse. finner det angeläget 121 alt unit linked-bolag ejundantas från möjligheten all vara förvaringsbank Prop. 1989/90:153 för deförsäkringspremiefonder som de förvaUar. Del bör inle heller ute- Bilaga 1slutas all även andra försäkringsbolag får ha uppgifter som förvaringsbank medtanke på den branschglidning som påböGats i den finansiella sektorn och som kankomma alt medföra att försäkringsbolag ingår i koncerner där även andra fondbolagän sådana som förvallar försäkringspremiefonder ingår. De krav som bör ställaspå en förvaringsbank med avseende på betryggande säkerhet och möjlighet tilltrygg förvaring av fondens tillgångar torde kunna uppfyUas av försäkringsbolaglika väl som av banker. Även försäkringsbolag slår under omfattande tillsyn avsin tillsynsmyndighet, försäkringsinspeklionen. I det nya kontobaseradevärdepapperssystemel, VP-syslemet, som beslutats av , skaUenligt uttalande i proposition 1988/89:152 exempelvis större placerare, såsomförsäkringsbolag, kunna utgöra kontoförande inslitui för egna innehav avvärdepapper efler bankinspektionens prövning. Mot den bakgmnden bör försäkringsbolagenligt riksförbundets mening även kunna anses lämpliga all fullgöra uppgiftersom förvaringsbank för aktiefonder inom egna koncemer. Definitionen avförvaringsbank i den nya aktiefondslagen bör således inle endast knytas lillbank. 10.6 Information till andelsägarna 10.6.1 Bankinspektionen Avsiktenmed 26 § är rimligen all reglera vilken redovisning som i första hand skalllämnas till fondandelsägama. Det bör framgå av paragrafens ordalydelse allvarje fondandelsägare har rätt lill sådan information. Vidare bör anges allredogörelsema ska finnas tillgängliga hos fondbolaget och förvaringsbanken.Skyldigheten för fondbolaget all avge slatistikrapporter lill bankinspektionenbör regleras i särskild bestämmelse i den föreslagna lagen eller i anslutandeförordning och inle endast framgå av motivutlalanden. Bankinspektionenbör ha möjlighet att granska utformning av de broschyrer son fondbolagenenligt förslaget skall tillhandhålla. I 27 § bör därför anges all ett aktuelltexemplar av broschyren aUlid skall tillställas bankinspektionen. Vidare kanifrågasättas om uttrycket "lämnas till" är lämpligt valt eftersomdetta närmast tycks avse elt fysiskt överräckande. Enligtförslaget införs i akliefondslagen särskilda informalionsbestämmel- ser. Del nya är all elt fondbolag skall ha en aktuell broschyr om fondbola get och dess verksamhet. Likaså skall fondbolaget lämna vissa redovis ningar för varje fond som del förvaltar (årsberättelse och halvårsredogörel se). Detta material skall överiämnas lill var och en som avser all köpa !22 andelari en fond innan försäljningen sker. Vidare skall fonden i sin Prop.1989/90:153 marknadsföring ange att del finns en informationsbroschyr och varden Bilaga 1 kan fås. Inspektionentillstyrker förslaget, som f ö. i alU väsentligt synes överensstämma med vadsom skall gälla inom EG. Enligt inspektionen kan det dock i varje fall ifråga om premieförsäkringsfonder finnas skäl att överväga om inte lagen börinnehålla informationskrav av även annat slag, t.ex. av innebörd att enfondandelsägare skall få information om sina möjligheter att byta fond och dekostnader (bl a för ev realislionsvinsl-skatl) som ell byte kan medföra.Inspektionen vill i sammanhanget erinra om alt den i sill remissyttrande över dentidigare nämnda promemorian med förslag till lagstiftning om livförsäkringarmed fondanknylning framhöll behovet av särskilda informalionsregler i denlagen, något som dock avvisades i den likaledes tidigare berörda propositionen.Samtidigt instämde föredraganden i bedömningen all del finns etl stortinformationsbehov i fråga om akliefondsanknuten livförsäkring och betonadeäven alt elt försäkringsbolag som meddelar sådan försäkring får anses ha elteget informationsansvar mol en försäkringstagare om sådana förhållanden somavser en aktiefond i vilken försäkringstagarens har placerats (a prop s60). Om särskilda regler införs i en ny lag om aktiefonder som innebär attsärskilda informalionskrav ställs på ell fondbolag, ler del sig enligt inspektionennaturligt all på nyll pröva frågan om inte också motsvarande laggmndade kravbör kunna ställas även på ell försäkringsbolag som meddelar akliefondsanknutenlivförsäkring. Deföreslagna informalionsreglerna (25 27 §§) är näringsrällsliga, och del ankommernärmast på bankinspektionen all tillse alt de i praktiken tillämpas på ettrikligt säll. Det finns dock avslutningsvis skäl att erinra om att delinformationsmaterial som utarbetas med slöd av bestämmelserna i fråga då delanvänds i marknadsföringen är underkastat även bestämmelserna i 2§marknadsföringslagen (1975:1418) om otillböriig marknadsföring och i 3 § ominformation. Fullmäktigestöder också del krav på skärpt information som ställs på fondbolagen. Ettsådani krav är en förutsättning för den tidigare nämnda förskjutningen avdelaljregler om fondernas placeringar från lagen till fondbestämmelserna. Delger den enskilde placeraren möjlighet alt jämföra risker vid köp av andelar iolika fonder. Det ökar också möjligheteraa till den variation avplaceringsalternativ som förutsätts i lagförslaget om försäkringssparande medfondanknylning. Med hänvisning lill vad som sagts ovan om kostnaderna för utskick lill andelsägarna villföreningen föreslå all utskick av rapporter och årsbe- 123 rättelser endast behövergöras till andelsägare som lill fondbolaget, i sam- Prop. 1989/90:153 bandmed förvärv av andelar eller senare, anmält intresse av att få sådant Bilaga 1 material. Föreningen föreslår att formuleringen ändras enligt följande: "In formationsbroschyren ....... skall erbjudas och på begäran överlämnas tillden som avser att köpa andelar i fonden." Bestämmelsen i sin nuvarandelydelse kan vara svår, eller rent av omöjlig, all uppfylla, vilkel medför allsanktionen i 45 § blir orimlig. Redovisning(§ 26) Nuvarandeaktiefondslag kräver kvartalsredovisning av fonderna, SARF kräver att dennaregel bibehålles. En övergång lill halvårsvis rapportering, som prememorianföreslår, är både otidsenligt och otillfredsställande för andelsägaraa ifonderna. Endast i de fall då andelsägaren så begärt bör fonden kunna avslå attsända informationen lill denne. Informationsbroschyr(§ 27) SARFtillstyrker i sin helhet förslaget om all varje fond skall publicera eninformationsbroschyr. Av broschyren bör bl. a. klart framgå fondens avgifterför inträde, förvaltning och utträde. Menmed ökade risker följer etl naturligt krav på bättre information. Promemorianhar vall en väg med tryckt information till varje sparare. Detla tycker vi ihuvudsak är rikligt. Men om man skall acceptera högre risktagande och anpassasig till vårt krav om att sparande i aktiefonder så långt möjligt skalljämställas med aktier och investmentbolag så behövs ytterligare information, t.ex. kvartalsvis och då vikliga händelser av betydelse för andelsvärdelinträffar. Det är då inte praktiskt möjligt all i alla lägen upprätthållakravet på tryckt och direkt distribuerad information. I stället borde manöverväga att helt anpassa informalionskraven till de väl beprövade som nugäller för de börsnoterade förelagen. Lagen kunde uppställa grundkrav på"prospekt" och årsredovisning och överiåta alt kraven på den löpandeinformationen fastställs i inregislreringskontrakl med Banksinspeklionen ochsom motsvarar de som gäller på . Ilagförslaget ges bankinspektionen uppgiften all vid sin tillsyn av fondbo lagen se lill alt en sund utveckling av verksamheten främjas. a.rätten att under vissa angivna förutsättningar åter- Prop. 1989/90:153kalla tillstånd för aktiefondsbolag att förvalta aktiefonder. Enligtförslaget Bilaga 1 ges bankinspektionen även rätt alt förena elt sådantbeslut med vite. Veterligenhar överträdelser av nu gällande, straffsanktionerade bestämmelser inteförekommit alls eller i vart fall i mycket ringa utsträckning. Sannolikhetenför att överträdelser skall inträffa får bedömas vara ringa. SFFdelar därför inte lagstiftarens uppfattning alt "övergången från ettstraffsanktionerat förfarande lill ett vitesföreläggande kommer att slälla betydligtstörre krav på inspektionen" (s 97). Tillsyn,injörmation till placerarna Bankinspektionenföreslås få i uppgift att utfärda "utförligatillämpnings-bestämmelser" beträffande utformningen av fondbolagensinformation till allmänheten om respektive fonds placeringsinriklning och derisker som kan vara förbundna med placeringar i en värdepappersportfölj avsådant slag. SFF,som å ena sidan finner starka skäl för att presumtiva placerare skall kunna fåen för dem lätt föreståelig information om olika fonders placeringsinriktningoch därav följande risker, anser å andra sidan att del bör ankomma påfondbolagen att själva inom lagens krav få utforma denna information. Alti en förordning från bankinspektionen i detalj föreskriva hur informationenskall vara utformad kan inte antas vara lill fördel för placerarna. Varjereglering riskerar att hämma en sund utveckling och förbättring av i deltafall informalionsslandarden till allmänheten. Del är SFFs bestämda mening attallmänhetens intresse gynnas bäst av all utvecklingen även i detta fall får skei fri konkurrens de olika fondbolagen emellan. Bankinspektionens uppgift i detta sammanhang bör vara all utgöratillsynsmyndighet. Därav följer att inspektionen i förekommande faU bör ingripaom fondbolagens information till allmänheten enligt inspektionens uppfattninginle på ell tillfredsställande sätt uppfyller de krav lagen ställer.Bankinspektionens roll bör således vara att fungera som tillsynsmyndighet intesotn föreskrivande myndighet och samlidigt tillsynsmyndighet. 31 § Bestämmelsen förutsätterstörre aktivitet av bankinspektionen än vad som krävs enligt gällande regler,enligt vilka elt överskridande endast behöver anmälas lill bankinspektionen. Enbegäran om uppskov måste besvaras genom elt förhandsbesked för att svaret inteskall ges när frågan redan är överspelad. Föreningen föreslår att gällanderegel behålles oförändrad. 32 § Bestämmelsen bör kompletterasmed en möjlighet för bankinspektionen att medge kortare lid, om inletremånadersfristen anses nödvändig. 41 § Lydelsen bör vara"bankinspektionen kan återkalla ", Gfr Fondkommissionslagen)....................................... 125 10.8 Överklagande Prop. Bankinspektionensbeslut skall liksom enligt nu gällande lag överklagas till regeringen.Regeringens beslut torde i sin tur kunna överklagas lill regeringsrättenenligt lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltnings-beslut. En annanordning för överprövning av bankinspektionens beslut bör möjligen övervägas.Detla bör emellertid ske i samband med en större översyn, där bankinspektionensbeslut även inom andra områden genomgås. 44§ Liksom enligt 48 § i gällande lag föreslås all bankinspektionens beslut skallfå överklagas lill regeringen. Kammarrätten ifrågasätter emellertid om intebeslut av bankinspektionen om återkallelse av tillstånd enligt 41 § saml om alltillämpa del nya institutet föreläggande enligt 42 § i stället bör överklagashos domstol. En sådan ordning synes stå i överensstämmelse med numera rådandeuppfattning på hithörande område Gfr artikel 6). Inspektionennoterar all artikel 51 p 2 i EG-direktiven anger en rätt all överklagamyndighels beslut till domstol. Enligt inspektionen bör regleraa omöverklagande enligt förslaget samordnas med motsvarande regler i VPMK:sbetänkande. Förslagetkommer, om del genomförs, all innebära ingripande förändringar för denaktiefondsverksamhet som bedrivs enligt nu gällande lag. Del är därförbetydelsefullt att övergångsbestämmelserna utformas med noggrannhet. Vadgäller andelsägarna vill hovrätten särskilt framhålla att del föreligger en uppenbarrisk för rättsförluster om, som föreslagits, de fondandelsbevis som är icirkulation kan förlora sill värde efler ikraftträdandet. Aktiefondersom har utfärdat fondandelsbevis enligt aktiefondslagen (1974:931) skall senast från ikraftträdandet av aktiefonds lagen ha registrerat samtliga innehavare av andelsbevis. Andelsbevis som företes för inlösen efter den angivna tiden skall inlösas 126 om innehavaren gör troligtalt han varken kände lill eller borde ha känt lill Prop. 1989/90:153 att inlösen skulle ha skett (5 §). Avspecialmotiveringen framgår all det får ankomma på bankinspektionen alt eflerregeringens bemyndigande utforma de verkställighetsföre-skrifler som kommer attbehövas. Somlagförslaget är skrivet föreligger ingen lidsgräns för innehavare avandelsbevis att göra sin rätt gällande. Enligt SFFs mening bör bemyndigandettill bankinspektionen inle innebära någon rätt för inspektionen att direkteller indirekt ytterligare begränsa andelsbevisinnehavares möjlighet att bliregistrerad som andelsägare även efler utgången av Ivåårsperioden. Föreningenföreslår alt icke inlösta (registrerade) andelar kvarstår "evigt",dvs. rättsverkan upphör först efler fondens upplösning. Lagrådsremissens lagförslag Prop. Idenna lag förslås med 1. värdepappersfond:en fond som beslårav fondpapper och andra finansieUa instmment, bildalsgenom kapitallillskoll från allmänheten, och ägsav dem som skjutit lill kapilal, 2. fondverksamhet: den förvaltningav en värdepappersfond och den försäljning och inlösen av andelar i fonden, somutövas av ett fondbolag, 3. fondbolag: ell svensktaktiebolag som fåll tillstånd all förvalla en eller flera värdepappersfonder, 4. förvaringsinstitut: en bankeller elt annal kreditinstitut som förvarar tillgångaraa i en värdepappersfondoch som sköter in- och utbetalningar avseende fonden. skall handla oberoende av varandra och uteslutande iandelsägarnas gemensamma intresse. Lagen(1904:48 s. 1) om samäganderätt skall inte tillämpas på delägarskap i envärdepappersfond. Lagenomfattar värdepappersfonder vars andelar kan lösas in. Lagenomfattar inle aktiebolag som för egen räkning förvärvar och förvaltarfondpapper och andra finansiella instrument (investmentbolag). Annannäringsverksamhei, som inle är fondverksamhel enligt denna lag ellerinvestmentbolagsverksamhet, där allmänheten erbjuds att for gemensam räkningdelta i förvärv och förvaltning av fondpapper och andra finansiella instrument,får bara utövas efler särskilt tillstånd av regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bankinspektionen. Sådant tillstånd får endast lämnas till den somslår under tillsyn av bankinspektionen. För sådan verksamhet gällerbestämmelserna i denna lag i den mån inle undantag medgetts i det särskildafallet. Av tiUståndet skall framgå vilka viUkor i övrigt som skall gälla förverksamheten. Utländskafondförelag får efter tillstånd av regeringen eller, efter regering ens bemyndigande, bankinspektionen bedriva verksamhet här i landet om verksamheten väsentligen uppfyller de krav som uppställs i denna lag. 5 § Bilaga 2 Enskildasförhållanden lill värdepappersfond, fondbolag och förvaringsinstitut får inteobehörigen röjas. Idet allmännas verksamhet tillämpas i släUet bestämmelserna i sekretesslagen(1980:100). Förfondbolag gäUer, om del inle följer något annal av denna lag, vad som ärföreskrivet om aktiebolag i allmänhet. Etlfondbolag skall ha ell aktiekapital som med hänsyn lill verksamhetensomfattning är tillräckligt stort. Regeringen eller, efler regeringensbemyndigande, bankinspektionen skall meddela närmare föreskrifter omaktiekapitalets storlek. Allför egen räkning förvärva fondpapper eller andra finansiella instmment från envärdepappersfond eller sälja sådana lill en fond eller i övrigt handla med enfond är förbjudet för den som i det förvallande fondbolaget har insyn i fondensdagliga handel och är 1. styrelseledamoteller suppleant, 2. revisor eller revisorssuppleant,eller 3. innehavare av en ledandebefallning. Förbudetgäller också för den som i övrigt genom ell förvaltningsuppdrag eller dylikthar insyn i fondens dagliga handel. Förbudetomfattar inle köp och försäljning av andelar i fonden för egen räkning. Styrelsenskall skriftligen underrätta den som har en sädan ledande befattning i bolagetsom nämns i första stycket eller den som har insyn i fondens dagliga handelenligt andra stycket om förbudet. Envärdepappersfond kan inte förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter.Fonden kan inle heller föra talan inför domstol eller någon annan myndighet. Egendomsom ingår i en värdepappersfond får inle utmätas. Fondandelsägarnasvarar inle för förpliktelser som avser fonden. För vaGe värdepappersfondskall del finnas fondbestämmelser som upp rättas av fondbolaget. Fondbeslämmelserna skall ange 129 9 1989/90. I sami Nr 153 1. namnet på fonden, fondbolagetoch förvaringsinstitutet, Prop. 2. gmndema för fondensplaceringsinriklning och hur fondmedlen skaU Bilaga 2 placeras, varvidsärskilt skall anmärkas om fonden skall inneha sådana fondpapper och andrafinansiella instmment som nämns i 20 och 25 §§, 3. om utdelning skall ske, och iså fall, gmndema och sättet för utdelning, 4. gmndema för beräkning avfondens och fondandelarnas värde, 5. gmndema för beräkning avförsäljnings- och inlösenpris för fondandelarna,