prop · GD0362 · 1989-12-31 00:00:00 — Arbetsgmppensom ser företagshälsovårdsreform har anledning att bl a övervägafrågan om företagshälsovårdens kompetens och resurser förrehabiliteringsverksamhet. En fråga som kan bli aktuell i sammanhanget ärutformningen av villkoren för bidrag enligt förordningen (1985:326) om bidragtill företagshälsovård. Prop.1989/90:62 Bilaga 2 3 Förtidspension av arbetsmarknadsskäl Mitt förslag: Denmöjlighet som finns att bli beviljad förtidspension av enbartarbetsmarknadsskäl avskaffas. Lagen (1962:381) om allmän försäkring ändras ienlighet med detta. Skälen för mitt förslag:Enbart arbetslöshet bör inte längre kunna vara ett tillräckligt skäl attförtidspensionera äldre arbetstagare. Det förhållandet att äldre kan beviljasförtidspension enbart av arbetsmarknadsskäl urholkar de äldre arbetstagamasanställningsskydd och innebär en press på dem att lämna anställningen . Om möjligheten tillförtidspensionering på enbart arbetsmarknadsmässiga gmnder tas bort frånsocialförsäkringssystemet bör detta få till följd att avtal om avsteg från turordningsreglemai lagen (1982:80) om anställningsskydd blir mer sällsynta. Härigenom markerasockså arbetsgivamas ansvar för att ta tillvara den äldre arbetskraften ochgenom aktiva åtgärder underlätta för dem att vara kvar i arbete. Den,som fått sin arbetsförmåga nedsatt på gmnd av ohälsa eller skada Prop.1989/90:62 måste självfallet ges inkomsttrygghet genom förtidspensionering.Däremot Bilaga 2 bör inte förtidspensionering tillgripas till följd avlångvarig arbetslöshet. 1 stället bör aktiva arbetsförmedlingsinsatser ochandra arbetsmarknadspolitiska åtgärder användas för att stödja äldrearbetslösa som har sin arbetsförmåga kvar. För de äldre arbetstagare, som blirarbetslösa vid företags-nedläggelser och driftsinskränkningar skall i ställetkraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser göras. Detär inte förenligt med arbetslinjen att lösa arbetslöshetsproblem genom attvaraktigt ställa människor utanför arbetslivet. Den principiellt riktigautgångspunkten måste vara att arbetslöshetsproblemen skall lösas inomarbetsmarknadspolitikens ramar och inte inom socialförsäkringssystemet. Möjlighetentill förtidspension från den allmänna försäkringen av arbetsmarknadsskäl harfunnits och innebär att pension kan beviljas till följd avlångvarig arbetslöshet och nedsatt inkomslmöjlighet. För rätt tillförtidspension krävs i dessa fall att personen i fråga har uppnätt åldersamt fått ersättning från arbetslöshetskassa som sådanersättning kan utgå eller fått kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) under 450dagar. Detta innebär bl a att en person som är och och somblivit arbetslös, har sin försörjning genom arbetslöshetsersättning ochförtidspension fram till , fömtsatt att han eller hon inte kanerbjudas arbete som ger försörjning. Detta förhållande har lett till de s. k. 58,3-årspensioneringama. Mellanåren 1977 och uppgick det årliga antalet nybeviljade förtidspensioner avarbetsmarknadsskäl till mellan 2000 och 3000. steg antalet till över5000 och till nära 1985 för att därefter minska till 5400 år1988. - 1988 har det varit ett större antal kvinnor änmän, med undantag för . Det totala antaletförtidspensionerade av arbetsmarknadsskäl var 14600 , vilketmotsvarar 3,av befolkningen i åldrama 60 . Förtidspensioneringav arbetsmarknadsskäl för äldre arbetslösa infördes av sociala skäl. Äldre förvärvsarbetande, som ställts utan arbete som en följd av stmkturomvandlingen i näringslivet utan att det förelåg någon nedsättning av den fysiska eller psykiska arbetsförmågan, ansågs definitivt ha lämnat arbetsmarknaden, likaväl som den som förtidspensionerats enligt gällande regler. Äldre, som utförsäkrats från arbetslöshetsförsäkring en borde därför kunna jämställas med förtidspensionerade. Emellertid har möjligheten till förtidspension av arbetsmarknadsskäl i en del fall satts i system på ett sätt som inte varit avsett. Arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet har använts för att exempelvis förändra ålderssamman sättningen bland de anställda och för att ge äldre arbetstagare möjlighet till en tidig pensionering. I många fall har försäkringsförmånema komplette rats med avgångsvederlag och eventuellt också ytterligare utfästelser, som har medverkat till att de fackliga organisationema och arbetsgivama varit beredda att avtala om avsteg från anställningsskyddslagens regler om turordning vid uppsägning från anställningen. Pensionsberedningen (S1984:03) har i en särskild promemoria redovi- Prop-. 1989/90:62 sat förslag somhar till syfte att begränsa de s. k. 58,3-årspensioneringarna. Bilaga 2 Utaneget ställningstagande överlämnade beredningen dennapromemoria. Frågan har därefter beretts vidare inom arbetsmarknadsdepartementet.En ytterligare promemoria har utarbetats inom departementet. Förslagen som ihuvudsak överensstämmer med pensionsberedningens, innebär i huvudsak dels attalla uppsägningar med frångående av turordningsreglerna i lagen omanställningsskydd för arbetstagare, som fyllt måste godkännas av centralfacklig organisation, dels att särskilda föriängda uppsägningstider skall gällai sådana fall. För dem, som sagts upp med tillämpning av särskildauppsägningstider skall när den anställde har fyllt viduppsägningstidens utgång kunna jämställas med utförsäkring frånarbetslöshetsersättningen för rätt till förtidspension av arbelsmarknadsskäl. Departementspromemorianhar tillsammans med pensionsberedningens promemoria skickats på remiss tillberörda myndigheter och organisationer. En sammanställning av remissyttrandenahar gjorts inom . Ietl läge med stor efterfrågan på arbetskraft och då arbetslinjen skall hävdas,kan det ifrågasättas om förtida avgångar och pensionering är det bästa sättet attlösa stmkturproblem och arbetslöshetsproble. I andra sammanhang söker man tatillvara den äldre arbetskraften och hindra utslagning. Det är heller inteacceptabelt att samhället genom försäkringssystemen skall betala kostnaden förstrukturomvandlingen och företagens rationaliseringar. denna bakgmnd har jag kommit fram till att avgörande skäl talar mot atlgenomföra förslagen i departementspromemorian. Härtill kommer attkonsekvenserna av den föreslagna lösningen på problemet med 58,3-årspensioneringarnaär svåra att överblicka. De spänningar som finns i tillämpningen av detnuvarande systemet kommer sannolikt också att kvarstå. En annan lösning böralltså väljas. Jagföreslår därför att förtidspensionering som sker enbart av arbetsmarknadsskälavskaffas och att AFL ändras i enlighet med detta. Härigenom markerasarbetsgivarens ansvar för den äldre arbetskraften som arbetslinjenkan hävdas. Äldre arbetstagare, som inte orkar fortsätta som yrkesverksamma på gmndav sjukdom och andra funktionsnedsättningar, måste självfallet ocksåfortsättningsvis kunna få sin försörjning tryggad genom socialförsäkringen. Deför äldre försäkrade mildare villkoren för rätten till förtidspension påmedicinska gmnder kvarstår således. För äldre arbetstagare som blir arbetslösaoch har sin arbetsförmåga kvar skall kraftfulla arbetsmarknadspolitiskaåtgärder sättas in. Ävenom rätten till förtidspension av enbart arbetsmarknadsmässiga skäl tas bort, så innebär detta inte att sådana skäl helt försvinner som skäl för bedömningen av rätt till sådan pension. Också i fortsättningen kommer arbetsmarknadsskäl att vägas in som en del i en samlad bedömning då det gäller att ta ställning till rätten till förtidspension. Inte minst vad gäller äldre försäkrade är detta av betydelse. Någon ändring är fö. inte heller avsedd beträffande de arbetsmarknadsmässiga fömtsättningama för den 52 fr.o.m.år 1990 utgående förmånen särskild efterlevandepension enligt 8 Prop.1989/90:62 och 14 kap. AFL. Mittförslag föranleder ändringar 13,7,13,16 och 18 kap. AFL. Lagändringama börträda i kraft . Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . 4 Lön i stället för pension hos Min bedömning:Anställda hos erhåller lön och inte förtidspension enligt lagen omallmän försäkring för den tid de arbetar. Vissa övergångsregler bör dock gällaför dem, som har pension för arbetad tid. Deregelförändringar som behövs kan genomföras av utansärskilt beslut av regering och riksdag. Rehabiliteringsberedningen:Samtliga anställda hos bör uppbära lön och inte förtidspension. Detta fömtsätteratt () upphäver sin kungördse (RFFS 1978:9). Några remissinstanser, bl.a. och LO påpekar attvissa övergångsregler bör finnas, men att beredningen också fömlskickat detta. Skälen för min bedömning:Del finns flera skäl till att arbete inom skall betalas med lön ochinte förenas med pensionsförmåner. I första hand är det en viktig princip attden som arbetar skall ha lön för sitt arbete. Lika viktigt är, att den somblivit arbetsoförmögen och därför inte kan få sin försörjning genom arbete, gesekonomisk trygghet genom socialförsäkringssystemen. Men fömtsättningama för enproduktiv arbetsinsats gynnas inte av att den som arbetar har pension för denarbetade tiden. Ett andra skäl är såledesatt lönen ger uttryck för ett samband mellan arbetsinsatsen och ersättningen,som kan öka arbetsmotivation och närvaro. Genom att arbetet ersätts med lönstimuleras den enskilde att förbättra sina lönevillkor genom att utvecklakunnande och yrkesskicklighet. Ett tredje skäl är att fömtsättningamaför en övergång till den reguljära arbetsmarknaden förbättras. Det finns ingaundersökningar av vilka skäl som ligger bakom att vissa arbetstagare behållerpensionen och får avdrag på lönen i stället för att få enbart lön. 1 en dd fallkan förklaringen vara, atl de sammantagna pen-sionsförmånema inberäknatbostadstillägg eller avtalsreglerade tilläggspensioner m. m. överstiger lönenföre avdrag. Men det kan inte uteslutas att enskilda arbetstagare oroar sig föratt inte få tillbaka pensionsförmånerna, om de åter skulle behöva lämnaarbetslivet. Steget över till den reguljära arbetsmarknaden blir myckel stortför dessa arbetstagare. Eftersom möjligheten att behålla pensionen enbartgäller vid skyddat arbete måste de avstå från pensionen, om de vill pröva ettarbete utanför Samhallgmppen. Del är troligt alt den som i stället för pensionoch reducerad lön har enbart lön för sitt arbete hos är mer benägen attanta ett erbjudan- 5 1989/90. deom annat arbete. Det förhållandet atl löneläget iiiom Samhallgmppen Prop.1989/90:62 ligger på av genomsnittet för industriarbetarlönern.a ärockså ett Bilaga 2 incitament för att anta ett erbjudande om annat arbete. Ettytterligare skäl att avskaffa nuvarande samordningsregler är, som ocksåframhållits av rehabiliteringsberedningen, atl det nuvarande systemet ocksåhar administrativa olägenheter, eftersom både försäkringskassoma och Samhallmåste hantera pensions- och lönedelarna. kan således handläggningenförenklas genom den föreslagna förändringen. InomSamhallgmppen arbetar 30000 arbetshandikappade. Ca 6 700 av dem har någon formav pension. Nästan 1 300 har hel förtidspension, drygt 4300 har halvförtidspension och återstående knappt 1 100 har 2/3 förtidspension. En del avdessa är deltidsarbetande, som uppbär pension för den tid, som de inte arbetar.För dessa är det inte aktuellt med förändringar. Förändringen bör endast gällasådana fall, där den enskilde uppbär pension för den arbetade tiden. Samordningenav lön och pension, som innebär att avdrag görs på lönen, sker enligtbestämmelser i kollektivavtal. Samordningsbestämmelserna i avtalen är koppladelill att försäkringskassoma enligt RFV:s kungörelse (RFFS 1978:9) gör ensärskild bedömning av rätten till förtidspension för anställda i skyddatarbete. RFVhar i sill remissyttrande över rehabiliteringsberedningens förslag om lön istället för pension till anställda hos tillstyrkt förslaget. Jag harinhämtat atl RFV nu förbereder ett upphävande av den aktuella kungörelsen. Samhallhar i sitt remissyttrande uttryckt tillfredsställelse över förslaget attsamordningen av lön och pension skall upphöra. 1 likhet med rehabiliteringsberedningenbetonar dock att vissa övergångsregler behövs för arbetstagare, som nuomfattas av samordningen. De som vill behålla pensionen bör kunna ha den kvar,så länge anställningen hos består. Enligt kan en sådanövergångslösning utformas antingen så atl de får behålla hela pensionen ellerså att de får behålla pensionen till den del som överstiger den lön somvederbörande skulle ha haft utan pensionförmånen. Ocksåkollektivavtalen mellan , och berörda LO- och PTK-förbundbehöver förändras, om RFV:s kungörelse upphävs. Enligt förbereder deberörda parterna redan sådana förändringar. Jaghar inhämtat atl RFV tillsammans med utarbetar lämpligt utformadeövergångsbestämmelser. 1 likhet med anser jag att möjligheten attuppbära pension för arbetad lid inte skall finnas för dem som nyanställs hos Samhallgmppenefter det att RFV:s kungörelse har upphävts och atl övergångsbestämmelsemasåledes inte skall bli tillämpliga för deras del. Samhallhar framhållit i sitt remissyttrande att berörda arbetstagare bör ges ökadmöjlighet att ha pensionen vilande. De bör, enligt , kunna få tillbakasin pension utan särskild prövning, om anställningen i upphör, utan attde har fått annat arbete. vilande förtidspension avses följande. Den som har fått sin 54 förtidspensionindragen eller minskad på gmnd av att han börjat förvärvsarbeta kan återfåpensionen genom ett enkelt ansökningsförfarande. gälleremellertid det kravet att ansökan görs från del pensionen drogs ineller minskades. För egen dd vill jagerinra om att chefen för har behandlat frågan om vilandeförtidspension tidigare denna dag.. Han har därvid uttalat sig för att enpension skall kunna vara vilande upp till . Ettgenomförande av principen om lön i stället för pension vid skyddat arbeteinnebär att kostnader omfördelas mellan socialförsäkringssystemet ochstatsbudgeten. utgifter för löner kommer att öka, somsocialförsäkringssystemet dels får minskade kostnader för förtidspension, delsökade intäkter av inbetalade sociala avgifter. Jagbedömer att dessa förändrade regler bör kunna träda i kraft . 1989/90:62 Bilaga 2 5 Uppdragsverksamhet inom den yrkesinriktade rehabiliteringen Min bedömning: Ettnytt anslag bör inrättas för uppdragsverksamhet för den yrkesinriktaderehabiliteringen inom arbetsmarknadsverket. Kostnaderna föruppdragsverksamheten bör täckas genom intäkter. Till den del löpande utgifterinte kan bestridas med löpande intäkter bör AMS disponera en rörlig kredit hosriksgäldskontoret. Rehabiliteringsberedningen:Särskilda av betalda platser hos arbetsmarknadsinstitutenbör inrättas och stå till disposition för anställdapersoner med behov av utredning vid instituten. Remissinstanserna:Har redovisats av chefen för i bilaga 1, avsnitt 2. Skälen för min bedömning:Chefen för har tidigare denna dag lagt fram etl förslag omatt försäkringskassorna skall ges möjlighet att använda medel frånsocialförsäkringen till att köpa rehabiliteringstjänster från bl. a. Ami.Syftet skall vara att få till stånd tidiga och effektiva rehabilileringsåtgärderför sjukskrivna försäkrade. Arbetsmarknadsverkels erfarenhet av arbetsprövning,arbetsträning och arbetsvägledning är av stort värde i enrehabiliteringsutredning, som skall klargöra vad som behövs för atl en personskall kunna återgå i arbete. Enfömtsättning för att skall kunna erbjudas sådana tjänster är atlkapaciteten vid arbetsmarknadsverket både inom arbetsmarknadsinstituten ocharbetsförmedlingens vägledningsfunktion (Af/) utökas. Om arbetsgivare fårmöjlighet att betala köp av rehabiliteringstjänster av medel frånarbetslivsfonden, kommer också detta att innebära ökade anspråk på Af/. Minbedömning skall ses mot denna bakgmnd. Jag kommer i det följandeatt uppehålla mig vid vissa avgränsningsfrå- Prop. 1989/90:62 gor och mer tekniskt betonade frågor. Sedannågra år bedrivs viss avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet som enförsöksverksamhet vid . Jag har behandlat försöksverksamheten i 1989 årsbudgetproposition (prop. 1988/89:100, bil. Den har haft enrelativt liten omfattning. De ökade anspråken på tjänster ocharbetsförmedlingens vägledningsfunktion innebär all etl nytt anslag börinrättas för uppdragsverksamhet. AMS bör få disponera en rörlig kredit hosriksgäldskontoret för uppbyggnadskostnader och andra löpande utbetalningar somi inledningsskedet inte täcks genom intäkter. I ett längre perspektivförutsätts kostnader och intäkter balansera varandra. Tjänstersom uppdragsgivarna betalar med statliga medel inberäknat medel frånsocialförsäkringen fömtsätts lämnas till ett pris som bygger på ensjälvkostnadskalkyl. AMS skall i samband med att avtal om uppdrag tecknas ocksåse till att uppdragsgivaren har tecknat avtal eller på annal sätt löst fråganom försäkringsskydd. Sådant försäkringsskydd kan avse dels deltagama i denyrkesinriktade rehabiliteringen, dels skydd för arbetsgivare, som ställerpraktikplatser eller motsvarande till förfogande, mot skador som orsakas avdeltagarna. Uppdragsverksamhetenfår inte medföra ökade kostnader för arbetsmarknadspolitiska ålgärder. Enuppdragsgivare skall således inte genom uppdraget ges tillgång tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder för egen del eller för sina anställda.Uppdragsverksamheten får inte innebära att förmedlingens och ordinariesökande får sämre tillgång till åtgärder som arbetsmarknadsutbildning,anställning med lönebidrag eller skyddat arbete, arbetshjälpmedel och andraanpassningsåtgärder, som finansieras helt eller delvis genom bidrag frånarbetsmarknadsverket. Rehabiliteringsberedningenhar berört frågan om vilka försäkrade som bör kunna ges tillgång till genom försorg. Jag utgår från att försäkringskassomagör lämpliga avvägningar i denna fråga. Så bör exempelvis de, som kan väntasbehöva olika arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder i första hand ges service avförmedlingen och som enskilda sökande och inte inom ramen för enuppdragsverksamhet. I likhet med rehabiliteringsberedningen bedömer jag attuppdragsverksamheten åt försäkringskassorna främst kommer att gälla sådanafall som uppenbarligen inte kan genom insatser av arbetsgivaren och företagshälsovården. Iregeringens uppdrag lill AMS att redovisa den av-giftsfinansieradekonsultverksamheten, underströks vikten av att konsulttjänsterna bygger påsamråd och samverkan med såväl arbetsgivare som arbetstagare på de berördaarbetsplatserna. Om konsultinsatsema kan ha arbetsmiljökonsekvenser är detsärskilt viktigt att samråd sker med skyddskommittén. Ocksåförelagshälsovårdens särskilda expertkunnande på arbetsmiljöområdet kan behövautnyttjas. Jagvill åter understryka vikten av alt insatser som görs inom ramen föruppdragsverksamheten sker i samråd och samverkan även med de anställdasorganisationer. Jagräknar med all denna nya form av uppdragsverksamhet kan träda i 56 kraflden och avser att i samband med nästa års budgetproposi- Prop.1989/90:62 tion återkomma med förslag om inrättande av ett nytt anslag förupp- Bilaga 2 dragsverksamhet inom den yrkesinriktade rehabiliteringen ochstorleken på den rörliga krediten. Nyttanslag 1989/90 Förslag Mitt förslag:Arbetsgivare, som anställer förtidspensionerade, erhåller ett lönebidrag om högst50% av den totala lönekostnaden för den anställde. För ändamålet inrättas ettnytt reservationsanslag på vilket 120 milj. kr. anvisas för /90. AMS:Förtidspensioner skall kunna omvandlas till lönebidrag till de arbetsgivare,som anställer förtidspensionerade. Den enda begränsning som skall finnas förbidraget är alt del inte får överstiga pensionens storlek för berörd person. Rätlenlill förtidspension skall kvarstå under den lid då den berörda personen arbetar(vilande förtidspension). Om den pensionerade så önskar skall han kunna fåtillbaka sin pension ulan atl rätten till pension behöver prövas på nytt. Olikakombinationer av arbete och förtidspension skall vara möjliga inom ramen fördet pensionsbeslut som finns. Skälenför mitt förslag: Möjlighetema för förtidspensionerade att komma tillbaka lillarbetslivet kan öka väsenUigt, om arbetsgivare kan få ett lönebidrag, somkompenserar för den förtidspensionerades nedsatta arbetsförmåga. Utbudet avarbetskraft kan öka genom att den arbetsförmåga, som förtidspensionerade ändåkan ha kvar, kommer till användning i produktivt arbete. Förslaget skall sessom ett uttryck för arbetslinjen. När det är möjligt bör resurser i första handanvändas för alt hjälpa den enskilde till arbete. Under de senaste tio årenhar antalet förtidspensionärer ökat med drygt 70000 personer, från 273000 till346000 och antalet åriigen nybeviljade pensioner har pendlat mellan 42000 och54000. Bara har förtidspensionerats 47 000personer, medan arbetskraften ökat med 30000 personer . Kostnadema harockså ökat kraftigt och uppgick under år 1988till , vilket motsvarar 2,av BNP. Prognosema pekar påen fortsatt uppgång. Enligt RFV väntas antalet förtidspensionärer uppgå till387000 personer /94. Delär sannolikt svårt att med hjälp av aktiva insatser påverka de 350000 som redani dag har förtidspension. Möjligheten atl få pension innan rätten tillålderspension har inträtt har tillkommit för atl ge människor en ekonomisktrygghet, när de på gmnd av sjukdom eller skador inte kan få sin utkomst genomförvärvsarbete. En förtidspensionär fömtsätts Prop. 1989/90:62 således varahelt eller delvis arbetsoförmögen. Förtidspension beviljas Bilaga 2huvudsakligen på medicinska indikationer. Hänsyn las till arbetsförmågan iförhållande till dels tidigare förvärvsarbete, dels andra arbeten, som normallförekommer på arbetsmarknaden. I princip skall nedsättningen av arbetsförmåganbedömas efter del alt möjliga rehabiliteringsåtgärder har vidtagits. Ofta hardet dock varit så atl annat och bättre anpassat arbete inte har kunnat erbjudas. Detfinns enligt min bedömning förtidspensionerade, som skulle vilja fortsätta allvara aktiva i arbetslivet och som också skulle klara av del, om arbetsförhållandenaär lämpligt utformade. Såväl ur den enskildes som ur samhällets synpunkt är detangeläget att denna vilja och förmåga kan tas tillvara. Detfinns dock knappast skäl att anta atl det kan gälla ett större antal förtidspensionerade.Steget tillbaka till arbetsmarknaden är långt för den, som varit borta frånarbetslivet under en följd av år. Meddåldem bland de förtidspensionerade är hög- är eller äldre, är i åldem 60 . Mångahar haft tunga och påfrestande arbeten och kan känna sig alltför slitna för attvilja pröva att återgå till arbetslivet. Mångaär - utöver folkpension och ATP - tillförsäkrade kompletterande ersättningargenom kollektivavtalsreglerade försäkringar. Sådana ersättningar är bundna tillpensionen. Den som lämnar pensionssystemet och tar ett avlönat arbete förlorardärmed rätten till ersättning från avtalsförsäkringen, eventuellt efter viss tidmed efterskydd. Enförtidspensionär som erbjuds arbete ställs således inför svåra avväganden, somfömtsätter att vederbörande är väl insatt i dels villkoren för denavtalsförsäkring, som vederbörande har genom sill tidigare arbete, delsvillkoren som i förekommande fall kan gälla i den nya anställningen, t. ex. ifråga om kvalificeringstid, ersättningsnivå etc. Deavtalsreglerade försäkringama har avtalats fram av arbetsmarknadens parter isyfte atl ge anställda resp. medlemmar ekonomisk trygghet och minska skillnademai standard mellan den yrkesakliva tiden och pensionstiden. kan dessa Irygghetsordningarminska incitamenten att återgå till arbetslivet i enskilda fall. Personermed små pensionsförmåner har å andra sidan goda skäl att återgå i arbete,eftersom det kan ge möjlighet att senare få bättre pensionsförmåner. Enligt min mening bör manpröva vilka effekter ett lönebidrag för förtidspensionerade kan ge. Det är angelägel all den enskilde som vill komma tillbaka till arbetslivet kan få möjlighet till detta. Somjag nämnde i årets kompletteringsproposilion kan detta ske redan nu inom ramen för det befintliga lönebidragssystemet. Den bidragsnivå, som jag föreslår upp till halva kostnaden för lön och sociala avgifter - är dock något högre än vad som gäller för det allmänna lönebidraget till enskilda och kommu nala arbetsgivare och bör därför kunna innebära en ökad stimulans att anställa förtidspensionerade.