prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — I första stycket första meningen har gjorts en anpassningtill den förändrade tidpunkten för skattskyldighetens inträde. I andra stycket har angetts huvudprinciperna för beräkningav vinst och förlust i fråga om förpliktelsen Här avses bl.a. till utfärdare av op- -,r.n tioner och utgifter föratt avsluta ett options- eller terminsätagande utan le- Prop. 1989/90:110verans (jfr specialmotiveringen till 3 § 1 mom.). Regeln innebär en generellbestämmelse motsvarande nuvarande regel angående blankningsaffärer i punkt 2 bav anvisningarna till 36 § KL. Regeln innebär att reavinstberäkning fär görastrots att avyttringsintäkten erhålls först och utgifterna för att fullföljaaffären uppkommer senare (jfr avsnitt 6.5.8 och 6.5.10). Tilltredje stycket första meningen har överförts nuvarande regler i 35 § 2 mom.tredje stycket KL om kontinuitetsprincipen vid benefika överiåtelsen Regelnhar nu fått en generell avfattning. Iandra meningen har tagits in en regel om att mottagaren i vissa fall skallöverta givarens anskaffningsvärde beräknat enligt genomsnittsmetoden. Vid gåvaav aktier skall således inte 20-procentschablonen enligt 27 § 2 mom. andrastycket tillämpas. Givetvis får dock mottagaren tillämpa schablonen vid beräkningav anskaffningsvärde sedan han avyttrat egendomen. Detta gäller finansiellainstrument som beskattas enligt aktie- och fordringsreglerna men även sädanövrig lös egendom som beskattas enligt 30 §. Det gäller t.ex. guldtackor ochråvaruoptioner och -terminer. För fordringar och övrig lös egendom innebärreglema att den nu gällande skyldemansregeln slopas. Förslaget har behandlats iavsnitten 6.5.13, 6.6.6 och 6.9.4. Andrameningen har utformats med beaktande av lagrådets påpekanden. Itredje stycket fjärde meningen finns en regel som saknar motsvarighet'ilagrädsremissen. Av bestämmelsen framgår vilket ingångsvärde mottagaren avegendom som utgjorde omsättningstillgäng hos överlåtaren skall tillgodoräknasig i vissa fall. Fjärdestycket motsvarar nuvarande 35 § 2 mom. fjärde stycket KL. Iförsta stycket anges vad som skall anses som en avyttring. I praxis har begreppetavyttring givits en vid innebörd. Den föreslagna formuleringen är inte avseddatt förändra gällande rätt. En ny bestämmelse i andra meningen anger att medavyttring jämställs den situationen att aktier eller andra finansiellainstrument blir definitivt värdelösa genom upplösning av bolag genom konkurseller likvidation. Medavyttring jämställs också enligt tredje meningen att en option har bh-vitvärdelös genom att den inte har utnyttjats löptid har löpt ut.Kostnaden för anskaffande av optionen blir därmed avdragsgill som reaförlust(jfr avsnitt 6.2.4). Slutligenanges att utlåning av aktier i samband med blankningsaffärer inte skall ansesutgöra en avyttring för den som lånar ut aktierna. Beskattning sker i ställethos den som gör blankningsaffären. För eventuell ersättning för utlåningenbeskattas dock utlånaren enligt 3 § 1 mom. Tidpunkten för beskattning avblankaren framgår av 24 § 4 mom. femte stycket (jfr avsnitt 6.5.10). Andraoch tredje stycket motsvarar nuvarande punkt 5 av anvisningarna till 35 § KL.Reglerna om reavinstberäkning vid avyttring av andel i handelsbolag finns i28§. Fjärdestycket motsvarar nuvarande punkt 7 av anvisningarna till 35 § KL. I femte stycket förslå meningen ges bestämmelser om attförvärv av egen- Prop. 1989/90:110 dom genom utnyttjande av teckningsrätt,delrätt, köpoption, termin, optionsrätt eller konvertibelt skuldebrev ellervinstandelsbevis, inte skall anses som en avyttring av det utnyttjadefinansiella instrumentet. Beskattningen av en vinst skjuts upp till dess dennyförvärvade egendomen avyttras. Dessa frågor har behandlats i avsnitt 6.5.6.En närmare beskrivning av vilka typer av finansiella instrument som avses medde olika termerna finns i specialmotiveringen till 27 S. 1 mom. I andra meningen ges regler om hur anskaffningsvärdet förden vid utnyttjandet förvärvade egendomen skall beräknas. Det beräknas sompriset för optionen, teckningsrätten, delrätten, det konvertibla skuldebrevet,det konvertibla vinstandelsbeviset etc. med tillägg för eventuellt vederlagsom lämnats i samband med utnyttjandet av instrumentet. Femte stycket har utformats med beaktande av tagrådetssynpunkten 24 § 3 mom. I första stycket finns en generell bestämmelse som avseravsiktliga underprisförsäljningar. Regeln ger uttryck för den allmännaprincipen att avdrag endast medges för verkliga förluster. Bestämmelseninnebär att avdragsrätt inte föreligger för en reaförlust som uppkommer pågrund av en avyttring till underpris om inte den skattskyldige visar att hanöverlåtit egendomen utan avsikt att göra en förmögenhetsöverföring tillmottagaren. Den skattskyldige har således bevisbördan för sina påståenden idenna del. Utrymmet för en underprissättning som tillkommit utan avsikt ochsåledes endast beror pä en "dålig affär" är minimalt när det gällerförsäljningar till närstående och liknande. Avdrag bör därför inte komma ifråga om underprisförsäljningen skett direkt eller indirekt via juridisk persontill närstående eller andra som har en påtaglig intressegemenskap med denskattskyldige. Regeln innebär inte någon förändring i nuvarande praxis såvittgäller den s,k, delningsprincipen som tillämpas på lös egendom.Avdragsförbudet tar således i första hand sikte pä fastighetsförsäljningar ochersätter nuvarande punkt 4 fjärde stycket av anvisningarna till 36 S KL, Dennya bestämmelsen har emellertid fått en generell avfattning såväl ifråga omavyttrad egendom som personkrets. Det förhällandet att en fastighetsöverlåtelsemed tillämpning av huvudsaklighetsprincipen anses som onerös (vederlag sominte understiger taxeringsvärdet) hindrar inte myndigheterna från att vidförlustberäkningen bedöma överlåtelsen efter dess verkliga innebörd.Bestämmelserna gäller inte avyttringar som redovisas i näringsverksamhet,. I andra stycket har reglerna om att en verklig förlustskall föreligga specificerats ytterligare. Där föreskrivs nämligen att vidberäkningen skall också beaktas om överlåtaren eller någon honom närståendedirekt eller indirekt via juridisk person fått någon förmån eller rättighet somsaknar formellt marknadsvärde men likafullt har ett ekonomiskt värde för honom.Med värde avses alltså inte affektionsvärden o.d. Ett typiskt exempel på dettaär, som berörts i avsnitt 6.2.5, att säljaren av en fastighet eller enbostadsrätt erhåller en hyresrätt. Tredje momentet har utformats med beaktande av lagrädetssynpunkten 24 § 4 mom. Prop. Imomentet regleras frågan om beskattningstidpunkten för reavinster ochreaförluster (jfr avsnitt 6.2.6). Iförsta stycket anges att skattskyldighet för reavinster skall inträda näregendomen avyttras. Med avyttringstidpunkt förstås tidpunkten då bindandeavtal träffas om försäljning, byte eller därmed jämförlig överlåtelse. Vidandra slags egendomsavhändelser bestäms tidpunkten pä motsvarande sätt till dendag då avhändelsen blir definitiv. Uppkommer avdragsgill förlust till följd avavyttringen inträder avdragsrätten . I dessa fall krävs dockatt förlusten är definitiv. Är köpeskillingens storlek beroende av framtidahändelser medges således inte avdrag för reaförlust. I vissa fall skallavyttringar inte medföra beskattning. Exempelvis gäller detta enligt 27 § 4mom. vid vissa aktiebyten. Någon skattskyldighet inträder givetvis inte i dessafall. Stycket har utformats i enlighet med tagrådets förslag. Skattskyldighetinträder på en gång för hela reavinsten vid avyttringen. Liksom enligt gällanderätt är dock en förutsättning härför att reavinsten kan beräknas medtillräcklig säkerhet . Den regel som utbildats i praxis oms.k. tilläggsköpeskilling och som för ett särskilt fall kodifierats i punkt 4 aav anvisningarna till 41 § KL har - efter viss justering - införts i andrastycket. Justeringen är en konsekvens av att beskattningen inte längre anknytertill att köpeskillingen är tillgänglig för lyftning. Enligt den gällande regelnskall den tillkommande köpeskillingen beskattas det år då beloppet blirtillgängligt för lyftning. I den föreslagna regeln har detta ändrats till detår då beloppets storlek blir känd. Erhålls betalning från köparen utgör dettaen presumtion för att köpeskillingen åtminstone upp till detta belopp är möjligatt bestämma. Äveni andra situationer än den som beskrivs i regeln kan osäkerheten om resultatetav en avyttring vara sä stor att det är motiverat att beskattningen av helaeller delar av resultatet skjuts upp. För att beskattningen skall skjutas upp ifall där en intäkt redan har influtit eller blivit känd till sin storlek krävsdock ett uttryckligt undantag från beskattning. Sådana undantag gäller vidoptions-, termins- och blankningsaffärer, vilka regleras i tredje-femte styckena. Dåskattskyldighet inträder vid avyttringen kommer gränsdragningen mellanbindande avtal om avyttring och avtal om framtida rätt till köp eller försäljning(optionsavtal) att få ökad betydelse. En avyttring dll följd av ett optionsavtalföreligger först när rätten till köp eller försäljning av underliggandeegendom utnyttjas. Förslaget innebär inte någon förändring av den gränsdragningmellan försäljningsavtal och optionsavtal som utformats i rättspraxis. Det fåräven fortsättningsvis ankomma på rättsbildningen i praxis att bestämmaavyttringstidpunkten i särskilda situationen Densärskilda regeln i punkt 4 a av anvisningarna till 41 § KL om att skatt skyldighet för vissa avyttringar inträder vid utflyttning blir obehövlig då en ligt den föreslagna regeln skattskyldighet alltid inträder punkten. De beskattningsregler som gällde vid avyttringstidpunkten skall tillämpas, oavsett om vinsten helt eller delvis av sådana orsaker som ovan diskuterats skall tas till beskattning vid en taxering änavytt- 7J2 ringsåret.Bestämmelserna i den upphävda anvisningspunkten skall dock Prop. 1989/90:110fortfarande gälla i fråga om avyttringar som omfattas av punkterna 2 och 3 iövergångsbestämmelserna. Det gäller fall där avyttring har skett men skattskyldighetinte har inträtt före . I tredje-femte styckena regleras beskattningstidpunktenvid utfärdande av optioner samt för termins- och blankningsaffären I tredjestycket ges ocksä regler om hur mottagen premie skall påverka beskattningen närutfärdaren av en option på grund av sitt åtagande köper eller säljer aktiereller annan egendom. Reglerna innebär att vid reavinstberäkningen ansesutfärdandet av optionen och avyttring resp. förvärv av den underliggande egendomenutgöra olika delar i samma affän En reaförlust på den underliggande egendomenär således fullt kvittningsbar mot premien, oavsett om optionen ärmarknadsnoterad eller om det gäller marknadsnoterad underliggande egendom. Omdet gäller en säljoption och utfärdaren således köper egendom pä grund avoptionen, fär dock en reaförlust på den underliggande egendomen kvittas motpremien endast under förutsättning att egendomen säljs vidare senast under detbeskattningsår för vilket premien skall tas upp till beskattning. Av degenerella vinstberäkningsreglerna för denna typ av förpliktelser i 24 § 1 mom.andra stycket framgår att kontant slutregleringslikvid får dras av mot premien.Skattskyldigheten inträder dock beroende pä om optionenslöptid är kortare eller längre än ett ån Är löptiden högst färbeskattningen skjutas upp till dess optionsaffären är avslutad. Om löptiden ärlängre än ett är inträder skattskyldighet för premien redan vid optionsavtaletsingående. Efter påpekande frän tagrådet har införts ett förtydligande om att enreaförlust får kvittas mot premien även beträffande optioner med en löptid pämer än om försäljningen pä grund av optionen resp. avyttring av egendomsom köpts på grund av optionen sker som den utfärdades. Slutligen gesen definition av vad som avses med option. I motsats till de nuvarandebestämmelserna tar definitionen sikte på såväl standardiserade som ickestandardiserade köp- och säljoptionen Beskattningen av optioner har behandlatsi avsnitt 6.5.8. I fjärde stycket anges att skattskyldigheten förterminsaffärer inträder först då leverans enligt kontraktetskall ske. Detta gäller således oavsett kontraktets löptid. En förutsättning ärgivetvis att det inte utgår betalning , vilket är kännetecknande fören terminsaffär. Reavinstbeskattningen av terminer har behandlats i avsnitt6.5.9. I femte stycket finns regler om tidpunkten för beskattningav blankningsaffärer. Nuvarande specialreglering rörande beskattningen avblankningsaffärer i punkt 2 b femte stycket av anvisningarna till 36 § KL,slopas. Den aktuella regeln tillsammans med regeln i 2 mom. första stycketinnebär att blankaren skall beskattas för intäkten vid avyttringen och medavdrag för den anskaffningsutgift han ådrar sig när han skaffar aktier för attlämna tillbaka till utlånaren. För att en reguljär reavinstberäkning i rimligutsträckning skall kunna ske får beskattningen skjutas upp senast tillbeskattningsåret då blankaren avyttrade den lånade egendomen. Omåteran-skaffningen sker skall beskattningen ske tidigare. För attidentifikationsproblem inte skall uppstå har- dll skillnad från ilagrädsremissen - angetts att beskattningen inte får skjutas upp om denskattskyldige redan Prop. 1989/90:110 innehar aktier av samma slag och sort somden som uppges vara föremål för blankningsaffären. Äger den skattskyldige redanaktier av detta slag skall i stället de innehavda aktierna anses ha avyttrats.För att förebygga ett annat identitetsproblem anges att ersättningsaktien bådeskall ha anskaffats och återställts till längivaren. Om äteranskaffningen görssenare än beskattningsåret efter avyttringen skall hela försäljningsintäkten(efter avdrag för eventuella försäljningskostnader) tas upp till beskattningnämnda beskattningsån Hela återanskaffningsutgiften får i sådana fall dras avsom en reaförlust då den eriäggs. Den skattskyldige riskerar därmedatt hela utgiften blir avdragsgill till . 24 § 5 mom. Momentet motsvarar nuvarande punkt 3 av anvisningarna till35 § KL. 24 § 6 mom. I detta moment behandlas beräkningen av reavinst viddelägares eller delägare närstående persons införsäljning av egendom till ettfåmansföretag (jfr avsnitt 8.12.1) Lagtexten har utformats i enlighet med vadlagrådet har föreslagit. I första stycket anges att vid vinstberäkningen vederlagetskall tas upp som intäkt endast till den del det inte överstiger egendomensmarknadsvärde. I andra stycket anges att bestämmelsen inte omfattarinförsäljning av lös egendom när hela köpeskillingen beskattas som intäkt avtjänst enligt punkt 14 andra stycket av anvisningarna till 32 § KL. Av tredje stycket framgår att vinsten vid införsäljning avfastighet eller bostadsrätt e.d. inte får beräknas enligt schablonreglerna i25 § 9 mom. eller 26 § 7 mom. såvida inte egendomen helt eller till huvudsakligdel - - skall användas i företagets näringsverksamhet. I fjärde stycket finns en dispensbestämmelse. 25 § 1 mom. Momentet motsvarar nuvarande punkt 2 av anvisningarna till35 § KL. I första stycket har ett tillägg gjorts som tar sikte påden situationen att en privatbostadsfastighet tillsammans med annan egendomingär i en och samma taxeringsenhet. I sä fall skall vinst- ellerförlustberäkningen avseende privatbostadsfastigheten ske för sig. Vad som avsesär t.ex. det fallet att en lantbruksenhet också omfattar ett småhus medtillhörande tomtmark. Bestämmelsen har förtydligats i enlighet med vad tagrådetföreslagit i fråga om begreppet privatbostadsfastighet i 5 § KL. Motsvarandeförtydliganden har skett i övriga aktuella moment i paragrafen. 25 § 2 mom. Momentet motsvarar nuvarande punkt 4 av anvisningarna dll35 § KL. 25 §3 mom. Prop. Momentetmotsvarar nuvarande punkt 1 av anvisningarna till 35 § KL samt punkt 2 a förstastycket av anvisningarna till 36 § KL. Av bestämmelsen framgår huromkostnadsbeloppet skall beräknas om ett vederlag utöver en fastighet ocksåomfattar inventarien Momentetmotsvarar nuvarande punkt 2 a andra och tredje styckena av anvisningarna till36 § KL. Denuvarande reglerna om hur förbättringskostnader skall behandlas är överfördatill det nya momentet som vissa materiella förändringar har skett itvå hänseenden. För det första skall s.k. värdehöjande reparationer - mednedan angivna undantag - beaktas endast om de lagts ned de senaste fem årenföre avyttringen och dessutom skall de uppgå till minst 5 000 kn per ån Enligtpunkterna 4 och 5 av anvisningarna dll 23 § KL gäller vissa begränsningar irätten att löpande göra avdrag för utgifter för reparationer och underhåll avbl.a. I den mån de inte är avdragsgilla är de i stället att betraktasom förbättringskostnaden Lagrådet har påpekat att femårsbe-gränsningen intebör gälla för sådana utgifter. Bestämmelsen är utformad i enlighet härmed. Förkostnader som avser ny-, till- eller ombyggnad föresläs inga förändringar Förkostnader av detta slag gäller inte den tidsmässiga begränsningen. Enföljd av de i förhållande dll RINK-förslaget ändrade reglerna för reavinstbeskattningenav näringsfastigheter är att gjorda värdeminskningsavdrag inte skall påverkaomkostnadsbeloppet. Värdeminskningsavdrag m.m. skall i stället - enligtbestämmelserna i punkt 5 av anvisningarna till 22 § KL -tas upp som intäkt avnäringsverksamhet. I enlighet med den nämnda anvisningspunkten i KL skallocksä kostnader för värdehöjande reparationer liksom kostnader för underhäll ivissa fall tas upp som intäkt av näringsverksamhet. Av sista stycket framgårav första meningen att kostnader av det senare slaget som tas upp inäringsverksamhet skall räknas som förbättringskostnad vid beräkning avomkostnadsbeloppet. Ipunkt 6 av nämnda anvisning i KL framgår att om en näringsfastighet övergårtill privatbostadsfastighet skall avskattning ske på samma sätt som enavyttring skett, dvs. med tillämpning av stadgandena i punkt 5 av nämndaanvisningan Detsamma gäller om en näringsfasdghet genom t.ex. arv övergår dllny ägare och fastigheten hos denne är att avse som privatbostadsfasdghet. Isista meningen i momentet stadgas att vid avyttring av en privatbostadsfasdghetsom varit en näringsfastighet skall det belopp avseende värdehöjandereparationer och underhäll som i samband med övergången togs upp som intäkt avnäringsverksamhet räknas som en förbättringskostnad vid vinstberäkningen isamband med en avyttring . 25 § 5 mom. Prop. IRINK:s förslag återfanns i förevarande moment bestämmelser om att omkostnadsbeloppetvid avyttring av en fastighet skulle minskas med gjordavärdeminskningsavdrag m.m. Generella bestämmelser av detta slag har av skäl somnärmare utvecklats i avsnitt 6.4.11 utgått. Värdeminskningsavdrag m.m. skallvid en avyttring eller när en näringsfastighet övergår till privatbostad - medvissa undantag - tas upp som intäkt av näringsverksamhet. Detsamma gäller omen näringsfastighet genom arv, gåva e.d. övergår till ny ägare och i dennesnamn är privatbostadsfastighet. Bestämmelser om detta finns i punkterna 5 och6 av anvisningarna till 22 § KL. Ivissa fall skall sådan avskattning emellertid inte ske. Enligt punkt 5 femtestycket av anvisningarna till 22 § KL skall återföring inte ske i den mån vederlagetunderstiger ett omkostnadsbelopp som beräknats utan hänsyn till bl.a.eventuella uppskovsbelopp. Motsvarande gäller enligt den nämnda anvisningspunktenvid övergång från näringsfastighet till privatbostadsfastighet. De tvåinledande styckena i det nu aktuella momentet tar sikte på den situationen atten näringsfastighet eller en privatbostad som varit näringsfastighetavyttras. Avförsta stycket framgår att om förhållandena vid en avyttring av en näringsfastighetär sädana att återföring av värdeminskningsavdrag m.m. helt eller delvis intekan ske skall i stället omkostnadsbeloppet minskas i motsvarande män. Gälleravyttringen en privatbostadsfastighet som varit näringsfastighet ochvar förhållandena vid avskattningsdllfället sådana att återföring helt ellerdelvis inte kunde ske skall omkostnadsbeloppet enligt andra stycket minskas meddet belopp som inte togs upp som intäkt av näringsfastighet vid övergängen. Tredjestycket tar sikte pä den situationen att den skattskyldige efter expropriationeller dylikt som avses i punkt 1 andra stycket andra meningen av anvisningarnatill 22 § KL erhållit avdrag för avsättning till ersättningsfond för byggnaderoch markanläggningar Om en fastighet (ersättningsfasdghet) avyttras och byggnadeller markanläggning har skrivits av vid ianspråktagande av fonden gäller attviss del av det ianspråktagna beloppet skall tas upp som intäkt avnäringsfastighet eriligt bestämmelserna i punkt 5 sjunde stycket avanvisningarna till 22 § KL. Återstoden av det ianspråktagna beloppet skall tastill beskattning i inkomstslaget kapital vilket sker därigenom attomkostnadsbeloppet vid vinstberäkningen minskas med ett motsvarande belopp. Omersättningsfastigheten har övergått till privatbostadsfastighet skall på motsvarandesätt viss del av det ianspråktagna beloppet tas upp som intäkt avnäringsfasdghet. Återstoden är hänförligt dll inkomst av kapital. Övergängen isig utlöser emellerdd ej beskattning. Detta skall ske först när privatbostadsfastighetenavyttras. Av fjärde stycket framgår att beskattning dä skall ske genom attomkostnadsbeloppet minskas med ett belopp motsvarande den del av detianspråktagna beloppet som vid den tidigare övergången inte togs upp somintäkt i näringsverksamhet. 25 § 6mom. Bestämmelserna i nuvarande punkt 2 a trettonde-artondestyckena av anvisningarna till 36 § KL överensstämmer väsentligen medstadgandena i förevarande moment. En konsekvensändring har dock skett rnotbakgrund av att värdeminskningsavdrag - på annat sätt än som avses i 25 § 5mom. - kan påverka ett omkostnadsbelopp vid reavinstberäkningen. 25 § 7 mom. Momentet motsvarar nuvarande punkt 2 a nittonde stycket avanvisningarna dll 36 § KL. 25 § 8 mom. Momentet har sin motsvarighet i 11 § lagen (1978:970) omuppskov med beskattning av reavinst, UppskovsL. Bestämmelsen tar sikte pä densituationen att en fastighet avyttras efter och att denskattskyldige tidigare medgetts ett uppskov. I sä fall skall omkostnadsbeloppetminskas med det belopp för vilket uppskov ursprungligen medgavs.Indexuppräkning skall ej ske. I lagrädsremissen fanns en uttrycklig regel omatt ett gammalt uppskovsbelopp inte skulle påverka omkostnadsbeloppet om dettaberäknades enligt någon av schablonreglerna. Av skäl som framgår i denallmänna motiveringen har schablonreglerna i 9 och 10 mom. gjortsom tillvinstberäkningsregien Det saknas därför anledning att i förevarande momentsärskilt anmärka att vinstberäkningen enligt 9 och 10 mom. inte påverkas avgamla uppskovsbelopp. Även om bestämmelsen är av övergängskaraktär har dentagits in i lagen eftersom den kan komma att tillämpas under lång tid.Lagrådets synpunkter pä utformningen av bestämmelsen har beaktats. 25 § 9 mom. Momentet innehåller bestämmelser om hur vinsten underolika förutsättningar kan beräknas på ett schabloniserat sätt. Reglerna harbehandlats i avsnitt 6.4.7. I första stycket återfinns den mest gynnsamma schablonen.Bestämmelsen som gäller fysiska personer innebär att vinsten får beräknas till30 % av vederlaget om den avyttrade privatbostadsfastigheten utgör denskattskyldiges permanentbostad. Utgångspunkten för vinstberäkningen ärvederlaget, dvs. försäljningspriset utan avdrag för försäljningskostnader o.d. I andra stycket definieras begreppet permanentbostad.Normalt torde det inte vara förenat med några större svårigheter att avgöra omen avyttrad fastighet utgjort den skattskyldiges permanentbostad. För att denskattskyldige enligt gällande rätt skall ha rätt till uppskov enligt UppskovsLgäller ett bosättningskrav. Utgångspunkten för en prövning huruvida en bostadär den skattskyldiges permanentbostad bör - på samma sätt som för det nämndabosättningskravet - vara mantalsskrivningen. Även i övrigt torde ledning kunnahämtas frän praxis i uppskovshänseende. Kravet pä att den skattskyldige skallha varit bosatt pä fastigheten innebär att den mest förmånliga scha- blonregelninte kan utnyttjas av ett dödsbo. Det är den skattskyldige som skall visa att han varitbosatt pä fastigheten i fråga.