prop · GD03101 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:101 om vissa kyrkliga frågor Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås vissa ändringar och kompletteringar till de reformer avsvenska kyrkans organisation på lokal- och stiftsplanet som harbeslutat (prop. 1987/88:31 och 67, KU 30, rskr. Förslagen innebär ihuvudsak följande. Bland de valda ledamöterna isvenska kyrkans centralstyrelse skall kyrkomötet kunna utse en eller två viceordförande. Stiftsstyrelsen skall ta överdomkapitlets uppgift att fatta vissa beslut enligt lagen om kyrkliga indelningsdelegerade. Stiftsstyrelsenskall ta över regeringens uppgift att besluta om inskränkt valbarhet och om annan valkretsindelning vid val av fullmäktige i en kyrklig samfällighet. Ett sammanträde med kyrkomötetskall vara avslutat . Kyrkomötet skall dock inte fåsammanträda . skallbestå av en ordförande och en vice ordförande, som skall vara eller ha varit ordinariedomare, en biskop och tre andra ledamöter. För den biskop som är ledamot skallfinnas en biskop som ersättare. För beslutförhet i nämnden skall krävas attordföranden, en biskop och minst två andra ledamöter är närvarande. Stiftssamfalligheterna geskompetens att främja församlingsarbete bland teckenspråkiga. Vissa präster och andraförsamlingsarbetare som inte är valbara till kyrkofullmäktige skall kunnaväljas till elektorer för val av stiftsfullmäktige. Om valet av elektorerskall ske i kyrkorådet skall proportionellt valsätt kunna tillämpas. I 1989/90. Vidval av elektorer för val av stiftsfullmäktige skall i varje församling Prop.1989/90:101 väljas minst en elektor. I församlingar med mer än 500 men högst 2 000 röstberättigadekyrkomedlemmar väljs två elektorer. I församlingar med mer än 2000röstberättigade medlemmar väljs tre elektorer och ytterligare en elektor förvarje därefter påbörjat tvåtusental medlemmar. Stiftsstyrelsenskall besluta om semester och annan ledighet för präster som är anställda ipastorat och för pastorsadjunkter. Stiftsstyrelsen får överlåta åtkontraktsprostarna att bevilja semester för sådana präster och förordnavikarier för pastoratspräster. Vissakompletteringar av huvudsakligen redaktionell natur görs i kyrkligaindelningslagen. Lagändringarnaavses träda i kraft . I propositionen föreslås vidare att tvålagar på kyrkans område skall upphöra att gälla vid utgången av ,nämligen lagen (1975:364) om närvarorättvid sammanträde med nämnd hos församling eller kyrklig samfällighet, och lagen (1976:173) om gemensamtnattvardsfirande mellan och andra kristna samfund i landet. Propositionens lagförslag Prop. 1989/90: lOi Lag om ändring i lagen (1982:942) om Härigenomföreskrivs att 9§ lagen (1982:942) om ' skall ha följandelydelse. Ledamöterav är ärkebiskopen samt högst fjorton andraledamöter, som för varje valperiod väljs av kyrkomötet. För de valdaledamöterna skall utses lika många ersättare. Endastden som tillhör och som är myndig kan vara ledamot avcentralstyrelsen eller ersättare för ledamot. Ärkebiskopenär styrelsens ord- Ärkebiskopen är styrelsens ord förande. Bland de valda ledamöter- förande. Bland de valda ledamöter na utser kyrkomötet en vice ordfö- na utser kyrkomötet en eller två rande. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1988:1 429. fl 1989/90. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1972:229) om kyrkliga indelningsdelegerade Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1972:229) om kyrkliga indelningsdelegerade' delsatt i 2, 4 och 6§§ ordet "" skall bytas ut mot"stiftsstyrelsen", delsatt 1 och 5 §§ skall ha följande lydelse. Omregeringen eller kammarkol- Om regeringen eller kammarkol legiet enligt 2 kap. 22 § kyrkliga in- legiet enligt 2 kap. 22 § kyrkliga in delningslagen (1988:185) bestäm- delningslagen (1988:185) bestäm mer att beslutanderätten i en för- mer att beslutanderätten i en för samling skall utövas av indelnings- samling skall utövas av indelnings delegerade, skall delegerade och delegerade, skall delegerade och suppleanter utses från varje för- suppleanter utses från varje för samling vars område helt eller del- samling vars område helt eller del vis skall ingå i församlingen enligt vis skaU ingå i församlingen enligt den nya indelningen eller som skall den nya indelningen eller som skall ingå i den kyrkliga samfälligheten. ingå i den kyrkliga samfälligheten. Detsamma skall gälla, om stiftssty- Detsamma skall gälla, om stiftssty relsen enligt 5 kap. 5 § andra stycket relsen enligt 3 kap. 12§ andra styc- i lagen bestämmer att beslutande- ket och 5 kap. 5§ andra stycket i rätten i en kyrklig samfällighet skall lagen bestämmer att beslutanderät- utövas av indelningsdelegerade. ten i ett pastorat respektive i en kyrkligsamfällighet skall utövas av Omdelegerade skall utses från mer än en församling, skall i ett beslut enligtförsta stycket även antalet delegerade och suppleanter från varje församlingfastställas. Är församlingarna ense om antalet skall detta fastställas ienlighet härmed. Omdelegerade skall utses från endast en församling, beslutar kyrkofullmäktigeeller kyrkostämman i denna församling om antalet delegerade och suppleanter. Vidförsta sammanträdet väljer delegerade bland sig ordförande och vice ordförandeför den tid för vilken delegerade utsetts. Uppgiftom de namn och Uppgift om de namn och postadress skall genast sändas till postadress skall genast sändas till för att tagas in i läns- för atttas in i länets kungörelserna samt till domkapit- författningssamling samt till stifts let, styrelsen. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1979:413. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Ärbåde ordförande och vice ordförande hindrade att inställa sig vid delegeradessammanträde, kan delegerade utse annan delegerad att för tillfället föra ordet.Till dess så skett, utövas ordförandeskapet av den delegerad som är äldst tilllevnadsåren. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m.' delsatt 4 och 4 a §§ skall ha följande lydelse, delsatt i lagen skall införas en ny paragraf, 4 b §, av följande lydelse. Vid val av fullmäktigei församling skall varje församling utgöra en valkrets. Vid val av fullmäktige ikyrklig samfällighet skall varje i samfälligheten ingående församling eller sådangrupp av församlingar som har bestämts enligt 4 a § tredje stycket utgöra envalkrets. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får förordnaatt valbarheten skall vara inskränkt till valkretsen. Vid val av fullmäktige ikyrklig samfällighet skall varje i samfälligheten ingående församling eller sådangrupp av församlingar som har bestämts enligt 4 a § tredje stycket utgöra envalkrets. Stiftsstyrelsen får förordna att valbarheten skall vara inskränkttill valkretsen. 4a§ 1 varje församlingi en kyrklig samfällighet skall väljas en ledamot i samfällighetensfullmäktige. Av det återstående antalet ledamöter skall i varje församlingväljas en ledamot för varje gång som antalet röstberättigade i församlingen ärjämnt delbart med det tal som erhålls, när antalet röstberättigade i samfällighetendelas med det återstående antalet ledamöter i samfällighetens fullmäktige. Omdet antal ledamöter som skall utses enligt dessa regler inte uppgår till detantal som har bestämts för samfälligheten, skall för att detta antal skallkunna uppnås de församlingar i vilka antalet röstberättigade mest överskjuterde tal som är bestämmande för fullmäktiges antal inom församlingarna varaberättigade att var för sig i ordning efter överskottens storlek väljaytterligare en ledamot. Är överskottstalen lika för två eller fleraförsamlingar, avgörs företrädet genom lottning. skallföre maj månads utgång det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige skalläga rum fastställa det antal ledamöter i fullmäktige som varje församling skallutse enligt första stycket. beslut får överklagas hos valprövningsnämnden.Valpröv-ningsnämndens beslut får inte överklagas. skall föremaj månads utgång det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige skall äga rumfastställa det antal ledamöter i fullmäktige som varje församling skall utseenligt första stycket. 'Lagen omtryckt 1987:1335. Senaste lydelse av lagensrubrik 1988:195. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får besluta att alla eller vissa församlingari samfälligheten skall föras samman till en eller flera grupper vid tillämpningenav första och andra styckena. Om så har skett, skall det som sägs i första ochandra styckena om församling i stället avse gruppen Stiftsstyrelsen fårbesluta att alla eller vissa församlingar i samfälligheten skall föras sammantill en eller flera grupper vid tillämpningen av första och andra styckena. Omså har skett, skall det som sägs i första och andra styckena om församling istället avse gruppen. Stiftsstyrelsens beslut enligt 4§ andra stycket om inskränkt valbarhetoch 4 a§ tredje stycket om valkretsindelning får överklagas hoskammarkollegiet av berörda församlingar, pastorat och flerpasto-ratssamfälligheter.Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Om ärendet är av principiellbetydelse eller annars är av särskild vikt, får kammarkollegiet dock med egetyttrande överlämna det till regeringen för avgörande. beslut enligt 4 a§ andra stycket om antalet ledamöter ifullmäktige får överklagas hos valprövningsnämnden. beslutfår inte över klagas. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Härigenomföreskrivs att 26,47 och 48 §§ lagen (1982:943) om kyrkomötet' skall haföljande lydelse. Kyrkomötetskall sammanträda en gång med början den tredje tisdagen . Ett sammanträde med kyrkomötet skall vara avslutat . Kyrkomötet får dock inte sammanträda . Kyrkomötetsförsta sammanträde skall vara avslutat . Dedärefter följande sammanträdena skall vara avslutade . består av en ordförande och en vice ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, och fyra övriga ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden väljs särskilt. För de övriga ledamöterna skall utses lika många ersättare. Besvärsnämndenbestår av en ordförande och en vice ordförande, som båda skall vara eller havarit ordinarie domare, en biskop och tre andra ledamöter. För den biskop somär ledamot skall det finnas en biskop som ersättare. För de tre andraledamöterna skall utses lika många ersättare. Ordföranden,vice ordföranden, biskopen och dennes ersättare väljs särskilt. Ledamöternaoch ersättarna skall vara medlemmar av och får inte vara underårigaeller ha förvaltare enligt 11 kap. 7§ föräldra-balken. Om en ledamot ellerersättare är valbar, upphör hans uppdrag genast. är beslutförnär ordföranden och minst /reandra ledamöter är närvarande. Om kyrkomötet harföreskrivit en annan ordning i fråga om handläggningen av vissa slag avärenden, gäller dock den föreskriften. är beslutförnär ordföranden , biskopen och minst två andra ledamöter är närvarande. Omkyrkomötet har föreskrivit en annan ordning i fråga om handläggningen av vissaslag av ärenden, gäller dock den föreskriften. 'Lagen omtryckt 1985:892. Senaste lydelse 1988:1 551. ' Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Omdet framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning tillämpas föreskrifternai 16 kap. om omröstning i tvistemål. Bestämmelserna i 29 kap.rättegångsbalken om omröstning i brottmål skall dock tillämpas i frågor om attskilja någon från det kyrkliga ämbetet eller om att förklara någonobehörig att utöva ämbetet. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i forsamlingslagen (1988:180) Härigenomföreskrivs att 1 kap. 8§, 6 kap. 7 och 8§§ samt 7 kap. 14 § församlingslagen(1988:180) skall ha följande lydelse. De territoriella församlingarna inom ett stift skall utgöra en kyrklig samfällighet (stiftssamfällighet) för att sköta följande gemensamma församlingsangelägenheter: 1. främjande av församlingslivets utveckling inom stiftet, 2. främjande av församlingsarbe te bland finskspråkiga, samer och teckenspråkiga. Deterritoriella församlingarna inom ett stift skall utgöra en kyrklig samfällighet(stiftssamfällighet) för att sköta följande gemensamma församlingsangelägenheter: 1. främjande av församlingslivets utvecklinginom stiftet, 2. främjande avförsamlingsarbete bland finskspråkiga och samer, andlig vård vid sjukhus ochandra större vårdinrättningar samt vid kriminalvårdsanstalter och militäraförbandi fredstid. 3. avlöningsförmåner för arbetstagare hos stiftssamfälligheten. Stiftssamfälligheten får även ha hand om andra ekonomiska angelägenheter än som avses i första stycket 2 och 3, om de är gemensamma för församlingarna inom stiftet. Ett förslag om sådan utvidgad verksamhet skall, om det inte förkastas av stiftsfullmäktige, på yrkande av minst en tiondel av dess ledamöter vila tills nästa nyvalda stiftsfullmäktige sammanträder. Utan hinder av detta kan stiftsfullmäktige anta förslaget, om minst två tredjedelar av de röstande enar sig om beslutet. 3. främjande av andlig vårdvid sjukhus och andra större vårdinrättningar, vid kriminalvårdsanstalter samtvid militära förband i fredstid, 4. avlöningsförmåner för arbetstagarehos stiftssamfälligheten. Stiftssamfallighetenfår även ha hand om andra ekonomiska angelägenheter än som avses i första stycket2 4, om de är gemensamma för församlingarna inom stiftet. Ett förslag omsådan utvidgad verksamhet skall, om det inte förkastas av stiftsfullmäktige,på yrkande av minst en tiondel av dess ledamöter vila tills nästa nyvaldastiftsfullmäktige sammanträder. Utan hinder av detta kan stiftsfullmäktige antaförslaget, om minst två tredjedelar av de röstande enar sig om beslutet. Omvissa angelägenheter som ankommer på stiftssamfalligheter finns särskildabestämmelser. Ävenen icke-territoriell församling får ingå i stiftssamfalligheten, om denbeslutar det. 7§Elektorer väljs för varje församling av kyrkofullmäktige eller av kyrkorådet,om kyrkofullmäktige inte finns. Valet förrättas av de nyvalda kyrkofullmäktigeeller av de nyvalda kyrkoråden. medhögst 500 röstberättigade kyrkomedlemmar 1 medmer än 500 men högst 1000 röstberättigade kyrkomedlemmar 2 medmer än 1000 men högst 2 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 3 medmer än 2 000 men högst 4 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 4 medmer än 4 000 men högst 6 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 5 medmer än 6 000 men högst 8 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 6 medmer än 8 000 men högst 10 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 7 medmer än 10 000 men högst 12 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 8 medmer än 12 000 men högst 14 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 9 medmer än 14 000 men högst 16 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 10 medmer än 16 000 men högst 18 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 11 medöver 18 000 röstberättigade kyrkomedlemmar 12. Föreslagenlydelse Antalet elektorer bestäms utifrån antalet röstberättigade kyrkomedlemmariförsamlingen påföljande sätt. väljs sedan för varje därefter påbörjat tvåtusental Antaletröstberättigade kyrkomedlemmar beräknas med ledning av den senast upprättaderöstlängden. För elektorerna utses likamånga ersättare. Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valetäven bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring. Ifråga om valbarhet till elektor I fråga om valbarhet till elektor eller ersättare för elektor, verkan av eller ersättare för elektor, verkan av att valbarheten upphör och rätt att att valbarheten upphör och rätt att avsäga sig uppdraget tillämpas be- avsäga sig uppdraget tillämpas be stämmelserna i 2 kap. 5§ om leda- stämmelserna i 2 kap. Sförsta och mot och suppleant i kyrkofullmäk- tredje styckena om ledamot och tige. Den som är myndig suppleant i kyrkofullmäktige. Den för elektorsvalet är dock valbar. som är myndig för elek torsvalet är dock valbar. väljer en sådan När kyrkorådet väljer en sådan avdelning som avses i 17§eller ett avdelning som avses i 17§ eller ett organ bestående avledamöter eller organ bestående av ledamöter eller suppleanter i rådet förberedning av suppleanter i rådet för beredning av t2 1989/90. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ärendensom rådet skall handlägga, ärenden som rådet skall handlägga tillämpas bestämmelserna i 2 kap. samt elektorer och deras supplean- 23 § om proportionellt val. ter för val av stiftsfullmäktige, tillämpasbestämmelserna i 2 kap. 23§om proportionellt val. Ifråga om förfarandet vid fattande av beslut, förande av protokoll, protokolletsinnehåll, justering av protokoll, tillkännagivande om justering och reservationtillämpas bestämmelserna i 2 kap. 22, 25 och 26 §§ om kyrkofullmäktige.Protokollet får dock justeras på det sätt som kyrkorådet bestämmer avordföranden och ytterligare minst en ledamot. Dennalag träder i kraft . 6 Förslagtill Prop. Lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184) Härigenomföreskrivs i fråga om prästanställningslagen (1988:184) dels att 16 § skall haföljande lydelse, delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 a §, och närmast före dennaparagrafen ny rubrik av följande lydelse. Vikariatpå tjänster som domprost, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt ochkontraktsadjunkt tillsätts av stiftsstyrelsen. Långtidsvikariat som domprosttillsätts dock i samma ordning som tjänsten. skall pröva vilka sökande som är behöriga ochsedan med eget yttrande lämna över ansökningshandlingarna från dessa tillstiftsstyrelsen. Vikariatpå tjänster som komminister får tillsättas endast efter begäran av pastoratet,om regeringen inte föreskriver något annat. Stiftsstyrelsen får överlåta åt kontraktsprosten att tillsätta andra vikariatän långtidsvikariat på tjänster som kyrkoherde och komminister inomkontraktet. Beslutom ledighet för vissa präster Stiftsstyrelsen beslutar om semester och annan ledighet för prästersom är anställda i pa.storat och för pastorsadjunkter. Stiftsstyrelsen fåröverlåta åt en kontraktsprost att bevilja semester för dessa präster. Dennalag träder i kraft . 7 Förslagtill Prop. Lag om ändring i kyrkliga indelningslagen (1988:185) Härigenomföreskrivs i fråga om kyrkliga indelningslagen (1988:185) dels att 2 kap. 1, 2och 18 §§ samt 3 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmastföre 2 kap. 24 § skall.sättas närmast före 2 kap. 25 §. Ändringi församlingsindelning- Ändring i den territoriella för- en får göras, om ändringen kan an- samlingsindelningen får göras, om tas medföra bestående fördel för en ändringen kan antas medföra bestå församling eller en del av en för- ende fördel för en församling eller samling eller andra fördelar från en del av en församling eller andra allmän synpunkt. Därvid får de fö- fördelar från allmän synpunkt, reskrifter meddelas som behövs för Därvid får de föreskrifter meddelas ändringens genomförande. Har som behövs för ändringens genom- ändringen samband med en änd- förande. Har ändringen samband ring i rikets indelning i kommuner med en ändring i rikets indelning i enligt 1 kap. lagen (1979:411) om kommuner enligt 1 kap. 7 lagen ändringar i indelning i (1979:411) om ändringar i kommuner och landstingskommu- indelning i kommuner och lands- ner skall den beslutas av regering- tingskommuner skall den beslutas en. I andra fall fattas beslutet av av regeringen. I andra fall fattas be- kammarkollegiet. slutet av kammarkollegiet. Närfrågan om indelningsändring prövas skall särskild hänsyn tas till önskemål ochsynpunkter från den eller de församlingar som närmast berörs av ändringen. Omen sådan församling motsätter sig en indelnings-ändring, får beslut omändringen meddelas endast om det finns synnerliga skäl. Särskild hänsyn skallockså tas till befolkningens önskemål och synpunkter. Behöverförsamlingsindelningen Behöver den territoriella försam- ändraspå grund av oregelbunden- lingsindelningen ändras på grund het i indelningen eller med hänsyn av oregelbundenhet i indelningen tillfastighetsförhållandena,fårkam- eller med hänsyn till fastighetsför- markollegiet besluta om det. hållandena, får kammarkollegiet Omde församlingar som närmast berörs av en sådan indelningsändring är ense omdenna och ändringen avser församlingar i samma län, får beslutaom ändringen. Detta gäller dock inte om ändringen föranleder en ekonomisk regleiingmellan församlingarna. 18§ En indelningsändring träder i kraft det år som bestäms i beslutet om ändringen. Om ändringen är av sådan omfattning att en församling enligt den nya indelningen inte bör företrädas av de gamla kyrkofullmäktige, träder ändringen i kraft året då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum. Detta gäller dock inte om ett förordnande enligt 23 § meddelas. Ett beslut omindelningsändring enligt 1 § skall meddelas senast innan ändringen skallträda i kraft. Om det finns synnerliga skäl, får beslutet meddelas , dock inte senare än före ikraftträdandet. Ett beslutom indelningsändring enligt 2 § andra stycket skall meddelas senast tremånader innan ändringen skall träda i kraft. Ett beslut omindelningsändring enligt 1 § skall meddelas senast innan ändringen skallträda i kraft. Om det finns synnerliga skäl, får beslutet meddelas , dock inte senare än före ikraftträdandet. Ett beslutom indelningsändring enligt 2 § skall meddelas senast tre månader innanändringen skall träda i kraft. Ändring ipastoratsindelningen får göras, om indelningen därmed blir mer ändamålsenligmed hänsyn till pastoratens förmåga att svara för de angelägenheter som enligt författningeller annars skall ankomma på dem. Ett pastorat får inte utan särskilda skälha färre än 2000 kyrkomedlemmar eller vara beläget i mer än en kommun. Omen ändring i pastoratsindelningen beslutar stiftsstyrelsen. Ändring i denterritoriella pastoratsindelningen får göras, om indelningen därmed blir merändamålsenlig med hänsyn till pastoratens förmåga att svara för de angelägenhetersom enligt författning eller annars skall ankomma på dem. Ett pastorat får inteutan särskilda skäl ha färre än 2 000 kyrkomedlemmar eller vara beläget i merän en kommun. Stiftsstyrelsen beslutarom ändring i den territoriella pastoratsindelningen. Denna lag träder i kraftden . 8 Förslagtill Prop. Lag om upphävande av lagen (1975:364) om närvarorätt vid sammanträdemed nämnd hos församling eller kyrklig samfällighet Härigenomföreskrivs att lagen (1975:364) om närvarorätt vid sammanträde med nämnd hosförsamling eller kyrklig samfällighet skall upphöra att gälla vid utgången avår 1991. 9 Förslagtill Prop. Lag om upphävande av lagen (1976:173) om gemensamt nattvardsfirandemellan och andra kristna samfund i landet Härigenomföreskrivs att lagen (1976:173) om gemensamt nattvardsfirande mellan och andra kristna samfund skall upphöra att gälla vid utgången av år1991. 1989/90: loi Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , G. , , ,, , , , , , Proposition om vissa kyrkliga frågor 1 Inledning Under1980-talet har ett omfattande reformarbete genomförts beträffande organisation. Det inleddes med kyrkomötesreform som grundarsig på ändringar i regeringsformens övergångsbestämmelser om svenska kyrkanoch på lagen (1982:942) om (omtryckt 1988:1 429) och lagen(1982:943) om kyrkomötet (ändrad senast 1988:1 551). genomfördesreformer av organisationen på lokal- och stiftsplanet i . Isamband därmed utfärdades ett antal nya lagar, bl. a. församlingslagen(1988:180; ändrad senast 1989:985), prästanställningslagen (1988:184; ändradsenast 1989:982) och den kyrkliga indelningslagen (1988:185). Entids erfarenhet av den nya organisationen har lett till att olika önskemål harförts fram om smärre ändringar i regelsystemet. Så har skett i skrivelser frånkyrkomötet och samt från några av de myndigheter som har atttillämpa den kyrkliga lagstiftningen. Sålundahar kyrkomötet gjort framställning om rätt att få utse två vice ordförande isvenska kyrkans centralstyrelse och om en ändrad sammansättning av kyrkomötetsbesvärsnämnd (CsSkr 1989:5, KT 2, kskr. 16) samt om större flexibilitet i frågaom kyrkomötets sammanträddestider (CsSkr 1989:13, KL 26, kskr. Kyrkomötethar vidare anhållit om en ändring av föreskrifterna om antalet elektorer vidval av stiftsfullmäktige (mot.