prop · GD0362 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m, m. Regeringenförelägger vad som har lagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de ålgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. 1propositionen lämnas förslag till riktlinjer för hur de medel bör användas somenligt lagen (1989:484) om arbelsmiljöavgift tillförs den genom lagen tillskapadearbetslivsfonden samt förslag till en organisation för bidragsprövning ochutbetalning av fondens medel m. m.. Ipropositionen sägs också att den yrkesinriktade rehabiliteringen bör förslärkasbl. a. genom att ett nytt anslag inrättas för uppdragsverksamhet inom denyrkesinriktade rehabiliteringen vid arbetsmarknadsverket. Förslag lämnas omatt ett nytt lönebidrag införs för arbetsgivare som anställer förtidspensionerade. Förslagläggs fram om att möjlighetema till förtidspension av arbetsmarknadsskälavskaffas vilket innebär att enbart arbetslöshet inte skall kunna ligga till gmndför beslut om förtidspensionering av personer som fyllt . Kraftfulla arbetsmarknadspoliliskainsatser skall istället kunna sättas in för äldre arbetstagare som l.ex. blirarbetslösa vid företagsnedläggdser och driftinskränkningar. Vidareredovisas att de som arbetar inom Samhallgmppen bör ha lön för arbetad lid istället för pension. I propositionen behandlas också vissa frågor rörandeomplacering mellan arbetsgivare och ökad samverkan mellan myndigheter i syftealt stödja svaga gmpper. Föratt försäkringskassorna skall få stöd för en effektivare rehabilileringsverksamhetföreslås att de skall kunna köpa vissa rehabiliteringsljäns-ter. Kassomaskostnader skall belasta statsbudgetens anslag D 1. Bidrag till sjukförsäkringenoch inkomsttiteln 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto. Vidare föreslås att detnämnda anslaget och den nämnda inkomsttiteln skall 1 1989/90. få tas i anspråk även fören försöksverksamhet vid två försäkringskassor Prop. 1989/90:62 för attutveckla samarbetsformer som främjar en effektiv rehabilitering. Åtgärderskall vidtas för atl klarlägga orsakerna lill den ökadekorttidsfrånvaron och för all förbättra försäkringskassornas kontrollverksamhet. Detföreslås alt en försöksverksamhet genomförs med förenklade mtiner för beräkningav sjukpenning i samband med arbetsgivarinträde vid vissa större företag inomdet privata avtalsområdet. Avsikten med försöksverksamheten är att finna etlsyslem som bättre än det nuvarande gör arbetsgivarinträde hanterbart ocksåinom den privata sektorn. Beträffandesjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) föreslåsdels atl två nya ersättningsnivåer införs, nämligen en fjärdedels och tre Qärdeddssjukpenning, dels alt ersättning för memtgif-ter för resor lill och frånarbetet skall kunna utges i stället för sjukpenning. Motsvarande reglerföreslås gälla också för sjukpenning enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring samt, när del gäller ersättningsnivåer, förhavandeskapspenning enligt AFL och smillbärarpenning enligt lagen (1989:225) omersättning till smittbärare. Utgångspunktenför förslagen är att utslagningen från arbetslivet skall motverkas genomförebyggande insatser och genom mer aktiva åtgärder för alt göra del möjligtför dem som fått sin arbetsförmåga nedsatt att stanna kvar i eller gå tillbakatill arbetslivet. Social- och arbetsmarknadsdepartementen Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , ,, G. , , , , , , , Föredragande:statsministern samt statsråden och Proposition om insatser för aktiv rehabilitering ocharbetslivsfondens verksamhet, m. m. 1 Förnyelse av arbetslivet Densvenska arbetsmarknaden står väl mstad inför 1990-talel. Den ekonomiskapolitikens inriktning har lett till all arbetslösheten är tillbaka-pressadtill en rekordlåg nivå, 1,. har antaletheltidsjobb ökat med 400000. Iövriga är bilden en annan. Nästan 18 miljoner människor är arbetslösa i OECD-ländernai . Detta är så många som . Den högaarbetslösheten leder inte bara till mänskliga tragedier och resursslöseri, utanutgör också ett hot mot demokratin i dessa länder. Attarbetslösheten i har kunnat pressas tillbaka beror dels på en framgångsrikekonomisk politik, dels på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Den bärande tankenom den s.k. arbetslinjen, dvs. att människor skall beredas sysselsättning istället för kontantersättning vid arbetslöshet, har vunnit framgång. Heladet svenska samhället har anledning atl känna stolthet inför resultaten avsvensk arbetsmarknadspolitik. Fullsysselsättning är en fömtsättning för att vi på allvar skall kunna förändravillkoren i arbetslivet. Människor skall ges möjlighet utnyttja sina kunskaperoch utveckla sin kompetens. Människor skall tillålas la ansvar, ges inflytande ochkänna yrkesstolthet samt inte slås ut av dålig arbetsmiljö. Alltjämtär uppgifterna många. Det mest paradoxala, och svåraste, är det faktum attsamtidigt som allt fler kommer in på arbetsmarknaden så ökar utslagningen frånarbetslivet. Antaletförtidspensionerade är cirka 350000, vilket är nästan en Prop.1989/90:62 fördubbling . Antalet anmälda arbetsskador har ökatkraftigt och allt fler är sjukskrivna under allt längre lid. Bakomdessa siffror döljer sig kvinnor och män som har värk, som lider och far illapå sina arbetsplatser, som kanske känner sig isolerade i sina hem och somlängtar efter att kunna arbeta igen. Här finns många människor som får sina livförstörda på gmnd av dålig arbetsmiljö. Dessaproblem är ett hot mot hela den svenska samhällsekonomin. Förbättrasinte arbetsmiljön finns del stor risk för att människor inte kommeralt vilja arbeta i bl. a. industrin. Det skulle ofrånkomligen leda till attden svenska konkurrenskraften allvarligt försvagas. Om de offentliga verksamhetemafår svårigheter att rekrytera personal av samma skäl hotas den svenskavälfärden från två håll. Ensådan utveckling måste motarbetas med kraft. Utgångspunkten måste vara att varoch en skall kunna gå till ett arbete utan att känna oro för liv och hälsa. Gmndenför denna politik lades redan på 1970-lalel. De stora arbets-rättsreformema äri dag integrerade och självklara i vårt samhälle. De har på etl djupgående sättförändrat det svenska arbetslivet. är det att ta nästa steg. Regeringenhar inlett en offensiv för en fömyelse av arbetslivet och mot de dåliga arbetsmiljöema. Tillsättandelav arbelsmiljökommissionen skall ses som regeringens första steg i dennaoffensiv. Kommissionen har för avsikt att redovisaförslag till hur man skall komma till rätta med farliga och ohälsosammaarbetsmiljöer. har också för avsikt att presenteraförslag till hur rehabilitering kan utformas. Inomramen för denna offensiva satsning kommer också arbetsgivamas ansvar för såvälförbättringar av arbetsmiljön som för den enskildes rehabilitering attförstärkas. Ettgmndläggande krav är atl arbetsgivarna i framliden lar ett ökat ansvar för dekostnader som en dålig arbetsmiljö för med sig i form av utslagning. Regeringenhar för avsikt att lägga fram förslag om arbetslivets fömyelseoch förslag till förändringar som möjliggör en aktiv politik mot utslagning. Redannu las etl första steg för en sådan politik. Deförslag som läggs fram i det följande gäller i första hand insatser för all setill alt människor inte drabbas av långa sjukskrivningar eller förtidspensioneringoch åtgärder som kan ge dem som drabbas möjlighet att komma tillbaka tillarbetslivet. 1.2.1 Socialförsäkringssystemet Prop.1989/90:62 Delkrävs radikala förändringar av arbetsmiljön för att utslagningen skall minska.En sådan politik måste gå hand i hand med en satsning på rehabilitering. Vimåste välja en väg bort från långvarigt bidragsberoende av socialförsäkringenoch i stället göra radikala, aktiva insatser. Kostnademaför utslagningen är höga. Belastningen på socialförsäkringssystemet ökar,som utslagningen också innebär stora kostnader i form avproduktionsbortfall och mänskligt lidande. Allasom är i behov därav skall erbjudas aktiva rehabiliteringsinsatser så att deför det första får möjlighet att bli friska, för det andra får möjlighet all gåtillbaka till arbetslivet. Arbetsmiljö och arbetsorganisation skall anpassas såatt människor ges möjlighet att ulföra sitt arbete, även om de har fått sinarbetsförmåga nedsatt till följd av skada eller sjukdom. En sådan politik skallgivetvis ha sin utgångspunkt i vad som är bäst för den enskilde. Deförtidspensionerade som ännu vill göra en aktiv insats i arbetslivet skall gesden möjligheten. För atl göra detta möjligt bör ekonomiskt stöd kunna lämnas til.larbetsgivare som anställer förtidspensionerade. Föratt bibehålla trovärdigheten hos socialförsäkringen är del också viktigt att åtgärdemaför att stävja missbmket intensifieras. Detta skall ske bl. a. genom attitydpåverkanoch ökad kontroll. Enoffensiv politik för atl minska utslagningen ställer krav på den offentliga sektom.Samhällets insatser för att ta hand om sjuka och arbetsskadade är dåligtsamordnade och inte tillräckligt effektiva. Förändringar måste göras så attansvarsförhållandena blir klarare och bättre incitament till samarbete skapasför de olika myndigheter som ansvarar för rehabilitering. Socialförsäkringenmåste i högre grad än kunna användas för aktiva insatser, så att denblir en länk tillbaka till aktivt arbete. Försäkringskassomages möjlighet all köpa rehabiliteringsljänster för att förkorta de långa sjukskrivningama. Försökbör påbörjas för att pröva om större företag genom ett arbetsgivarinträde inomsjukförsäkringen kan ges ökat administrativt ansvar för korttidssjukskrivningama.Ett system med arbetsgivarinträde finns redan för t. ex. statligt anställda.Det innebär en förenkling av arbetet med sjuk-penningersätlningar och ger ökademöjligheter att arbeta mer aktivt med de långa sjukfallen och arbetsskadoma.Ett sådant system minskar också risken för fusk och felaktiga ersättningar. Riksdagensbeslut om att en ny arbetslivsfond skall inrättas har skapat fömtsättningar för en unik och kraftfull insats för att fömya arbetslivet. Fondens medel skall användas lill att rehabilitera människor och förbättra arbetsmiljöer och sättet atl organisera arbetet. Arbetsgivare skall kunnaansöka om medel för att genomföra föränd- Prop. 1989/90:62 ringar så attanställda som blivit arbetsskadade skall kunna rehabiliteras. skallarbetsmiljö och arbetsorganisation förbättras, så att inte nya skador uppstår.Fonden ger möjligheter till en kraftsamling över hela landet och en samladoffensiv för att skapa goda arbetsmiljöer. Arbetsmarknadensparter skall gemensamt utforma program och föreslå insatser. Därför skallbesluten till största delen också fattas på det regionala planet, av dem sombäst känner behoven. Vikan nu bryta en negativ utveckling och skapa fömtsättningar för en förbättradfolkhälsa och för ett arbetsliv som utvecklar människan i stället för all slitaut henne. Arbetsgivarenhar ansvaret för att arbetsmiljön är sund, säker och anpassad till arbetstagamasfömtsättningar. Som jag tidigare nämnt avser regeringen att återkomma medförslag som gäller arbetsgivarens ansvar. de redovisade åtgärdema påbörjas det viktiga arbetet att Prop.1989/90:62 sanera dåliga arbetsmiljöer och att förhindra alt människor slås utfrån arbetslivet. StatsrådenHulterström och anmäler sina förslag. Anförandena och förslagenredovisas i underprotokollen för social- resp. . Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en gemensam proposition 1. bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört om insatserför aktiv rehabilitering och en fömyelse av arbetslivet samt insatser motdåliga arbetsmiljöer, 2. förelägger vad övriga föredragande har anfört för de åtgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilaga 1 och 2. Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om insatser för aktiv rehabiliteringoch arbetslivsfondens verksamhet, m.m. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen för socialdepartementeten kommitté för att göra en översyn av främst sjukförsäkringens regler ochuppgifter när det gäller förebyggande åtgärder och i samband medrehabilitering. Kommittén antog namnet rehabiliteringsberedningen. Rehabiliteringsberedningenhar i sitt betänkande (SOU 1988:41) Tidig och samordnad rehabilitering samverkansmetoder och rehabiliterings-inriktad ersättning m. m. lämnat förslagom hur rehabiliteringsarbetet kan göras mera effektivt. Beredningen anser attsamhällets rehabiliteringsinsatser måste ta sig nya uttryck och förstärkas.Ökade insatser på arbetsplatsen är en viktig del i den utvecklingen. Förslagenfrån beredningen omfattar såväl de organisatoriska fömtsättningar som börgälla för atl en effektiv rehabiliteringsprocess skall växa fram somförändringar av de metoder och ersättningsystem som kan behövas för attåstadkomma en sådan process. Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos socialdepartementeti ärendet. Riksförsäkringsverkethar i en framställning till regeringen hemställt att fågenomföra en försöksverksamhet med arbetsgivarinträde med förenklad beräkningav sjukpenning av en sjukperiod. Avsikten är attfinna smidiga former för arbetsgivarinträde även på det privata området. Ettsådant arbetsgivarinträde bedöms ge den försäkrade en mera korrekt ersättningvid sjukfrånvaro och leda till etl system som gör kontrollen av att denförsäkrade inte arbetar enklare. Förslaget innebärockså att besparingar kan göras i försäkringskassomas administrativa arbete medkorta sjukfall. Föratt upprätthålla den breda uppslutningen bakom socialförsäkringen, som vilar påsolidarisk och kollektiv gmnd, är del nödvändigt atl medborgama kännerförtroende för tillämpningen av sjukförsäkringen och andra förmånssystem ochatt missbmk av försäkringen aktivt motverkas. Det är därför nödvändigt med enklar och tydlig kontrollfunktion för att stävja sådant missbmk. Idet följande läggs fram förslag och redovisas vissa synsätt i fråga om åtgärdersom innebär ett första steg mot en effektivare rehabilitering och ökade möjligheter för försäkringskassomaatt verka i detta syfte. Jag avser att föreslå regeringen att vid ett senaretillfälle återkomma med mera omfattande och genomgripande förslag i dessafrågor. Prop.1989/90:62Bilaga 1 2 Köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster Mittförslag och min bedömning: Försäkringskassorna ges möjlighet att köparehabiliteringstjänster. Försäkringskassomas kostnader härför skall belastaanslaget D 1. Bidrag till sjukförsäkringen och inkomsttiteln 1221Sjukförsäkringsavgift, netto. Försäkringskassomasstyrelser bör fastställa riktlinjer för köp av rehabiliteringsljänster.Försäkringskassornas socialförsäkringsnämnder bör kopplas in i samband medberedningen av rehabiliteringsärenden där köp av rehabiliteringsljänsterövervägs. Beredningensförslag: Särskilda, av betalda, platser bör inrättas vidarbetsmarknadsinstituten (). Platsema skall disponeras avförsäkringskassorna för personer som har en anställning och som är i behov avutredning vid . Reglema för remiltering lill rygginstituten bör ses över.Eventuellt bör det skapas mtiner så att primärvård och företagshälsovård kanremittera patienter direkt till instituten. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan är positiva till alt försäkringskassomamera direkt skall kunna utnyttja kompetens i rehabiliteringsarbetet.Däremot anser man inte att den av beredningen valda tekniska lösningen ärlämplig. Man förordar i stället att försäkringskassoma bör få köpa sådanatjänster efter behov. TCO framhåller att det är viktigt att förebygga att ensådan uppdragsverksamhet hos negativt påverkar huvudsakliga uppgiftför arbetssökande anmälda vid arbetsförmedlingen. Liknande synpunkter framförsav handikapporganisationerna. framhåller att man även där har kompetenssom kan vara av intresse i detta sammanhang. StiftelsenRehabiliteringsinslitutet för ryggåkommor (rygginstituten) är positiv till ettså enkelt förfarande för remittering som möjligt. Man framhåller dock alt detär viktigt att hålla i minnet att instituten bedriver yrkesinriktadrehabilitering för yrkesverksamma människor med ryggbesvär. Därför måste detstå klart vem som gör arbetsvårdsutredningen och vem som står för kostnaderna. Skälenför mitt förslag och min bedömning: Försäkringskassornas rehabiliteringsansvarregleras främst i 2 kap. 11 § jämfört med 3 kap. 13§ AFL. Enligt dessaföreskrifter skall en försäkringskassa, i de fall ersättning för sjukhusvårdeller sjukpenning lämnats eller då det annars föreliggerskälig anledning lill det, undersöka om del finns behov av åtgärder som ärägnade att förkorta sjukdomstiden eller att på annat sätt helt eller delvisförebygga eller häva nedsättning av den försäkrades arbetsförmåga. Omförsäkringskassan finner alt en sådan åtgärd är erforderlig, skall kassan setill att lämplig åtgärd vidtas. Genom dessa föreskrifter har försäkringskassoma fåttett ansvar för att spåra upp rehabiliteringsfall och Prop. 1989/90:62 altsetillaltlämpliga rehabiliteringsinsatser blir vidtagna. Kassorna saknar Bilaga 1 emellertidegna resurser att genomföra rehabiliteringsinsatserna, vare sig dessa ärmedicinska, arbetsmarknadsmässiga eller sociala. 1 stället måste rehabilileringsåtgärdemagenomföras av andra organ, exempelvis sjukvården, arbetsförmedlingen ellerkommunen. uppgift blir då i stället atl initiera och i vissutsträckning samordna sådana åtgärder. Därför är det nödvändigt att på olikasätt etablera samarbete med de organ som har rehabiliteringsresursema. Försäkringskassanoch individen upplever ofta att väntelidema för olika rehabiliteringsåtgärderär för långa. Väntelidema utgör ett hinder i rehabiliteringsarbetet. Samtidigtfinns på olika håll i samhället organisationer som har lämplig kompetens föratt tillhandahålla många av de rehabiliteringstjänster som behövs. En snabbutveckling pågår också inom området. Det är angeläget att de utrednings- ochträningsresurser som finns alt tillgå smidigt kan utnyttjas irehabiliteringsarbetet. Jag anser därför att försäkringskassoma bör gesmöjlighet atl köpa sådana tjänster och atl kostnaderna härför får belastaanslaget D 1. Bidrag till sjukförsäkringen och inkomsttiteln 1221Sjukförsäkringsavgift, netto inom en årlig ram på högst 500 milj. kr. Enligtmin mening är denna tekniska lösning att föredra framför den somrehabiliteringsberedningen föreslagit angående platser vid . En lösning ienlighet med vad jag föreslår har också förordals av flertalet avremissinstanserna. Dentyp av rehabiliteringsljänster som försäkringskassorna genom mitt förslag skallfå möjlighet att köpa bör vara sådana som bedöms direkt erforderliga för attåterföra en försäkrad i arbete. Det gäller tjänster dels för utredning av fömtsättningamaför rehabilitering och dels för de direkta åtgärder som syftar till attunderlätta en återgång till förvärvsarbete. Åtgärdema bör således ha en yrkesinriktadkaraktär. Insatser av rent medicinsk natur bör däremot inte kunna köpas pådelta sätt. Angående sambandet mdlan sjukvården och dess resurser förrehabilitering å ena sidan och sjukförsäkringen å andra sidan avser jag attåterkomma . Det bör inte heller komma i fråga att köpatjänster för insatser som närmast motiveras av stmkturförändringar medåtföljande övertalighet av arbetskraft eller för insatser med ett allmänt syfteatt förebygga arbetslöshet. kostnader för rehabiliteringstjänsler som bör kunna betalas med medel fråndet nämnda anslaget och den nämnda inkomsttiteln bör även ingå försäkringsskyddinklusive kostnader för det skydd som en arbetsgivare, som ställer prövnings-och träningsplatser till förfogande, behöver mot sådana skador som kan vållasav den som genomgår prövningen eller träningen. De direktarehabiliteringsåtgärderna skall ingå som led i en plan för hur rehabiliteringen av individen avses bli genomförda. I utformningen av dessa planer bör, när flera instanser är inblandade, lokala rehabiliterings- gmpper bestående av representanter för sådana instanser kunna utgöra ett lämpligt fomm för erforderligt samråd. Samrådet kan även behöva omfatta representanter för arbetsmarknadens parter och företräda- 10 reför de arbetsmarknadsförsäkringar som kan vara av relevans i ärendena. Rehabiliteringstjänsterav det slag del här är fråga om kan köpas hos Bilaga 1 t.ex. och AMU-gmppen,men också hos andra organisationer. Ett exempel på en sådan organisation ärrygginstituten. Som ett ytterligare exempel kan nämnas , som har storerfarenhet av hur arbetet kan anpassas till handikappades behov och fömtsättningar.Det finns också ytterligare ett antal inrättningar, antingen redan etableradeeller i vardande genom den snabba utveckling som sker pårehabiliteringsområdet. Det bör här vara en uppgift för försäkringskassoma atlmed tillräckligt underlag i form av utredningar, remisser m.m. bedömavarifrån tjänslema skall köpas, självfallet med beaktande av såvälkostnadsaspekter som kvalitetskrav. 1 beredningen inför detupphandlingsförfarande som skall ske bör givetvis också ingå nödvändigt samråd medandra rehabiliteringsansvariga. I första hand bör sådant samråd ske med delokala rehabili-teringsgmppema, men även med företagshälsovård eller anpassningsgmppnär detta kan anses påkallat. Det bör vara en uppgift för RFV att utfärda denärmare föreskrifter och riktlinjer som kan erfordras. Möjlighetenatt,köpa rehabiliteringstjänster ställer självfallet stora krav på försäkringskassoma.Det är enligt min mening därför angeläget att kassomas styrelser beslutar om deriktlinjer som skall gälla i detta avseende. I fråga om köp av rehabiliteringsljänsteri enskilda rehabiliteringsärenden är del vidare angeläget med förtroendemannamedverkan.Försäkringskassomas socialförsäkringsnämnder bör därför kopplas in i samband medberedningen av sådana rehabiliteringsärenden där köp av rehabiliteringstjänsterövervägs. Jag avser att återkomma lill socialförsäkrings-nämndemas medverkan i rehabilileringsärendeni anslutning till den fortsatta behandlingen av rehabiliteringsberedningensbetänkande. Chefenför kommer senare denna dag att lämna förslag somgör det möjligt för arbetsmarknadsverket atl tillhandahålla försäkringskassomayrkesinriktade rehabiliteringsljänster för bl. a. ar-betsprövning och arbetsträning. RFVbör nära och kontinuerligt följa verksamheten med köp av yrkesinriktade rehabiliteringsljänsterför att kunna utvärdera de effekter som möjligheten att köparehabiliteringstjänster har haft, dels för de försäkrades sjukskrivningstider,återgång i arbete m.m., dels i vad avser det ekonomiska resultatet försocialförsäkringen. Utvärderingama bör vidare omfatta en analys av hur väl dearbetsformer som nyttjats i rehabiliteringsarbetet har fungerat. En förstautvärdering bör ske senast efter det alt verksamheten har trätt i kraft.Jag avser alt återkomma till regeringen angående uppdrag till RFV att lämnaredovisningar av del slag jag nu har redogjort för. 3Försöksverksamhet för effektivare rehabilitering Mittförslag: En försöksverksamhet genomförs vid två försäkringskassori syfte all utveckla arbetsmetoder och samarbels-former som främjar en effektivrehabilitering och atl pröva nya verksamhetsidéer inom rehabiliteringsområdet.För alt finansiera ålgärder som i delta sammanhang visat sig lämpliga får debåda försäkringskassoma disponera sammanlagt 10 milj. kr. från anslaget D1. Bidrag till sjukförsäkringen och inkomsttiteln 1221 Sjukförsäkringsavgift,netto. 1989/90:62 Bilaga1 Skälenför mitt förslag: Inom försäkringskassoma har en försöksverksamhet syftandetill en effektivare rehabilitering bedrivits med stöd av särskiltanvisade medel i administrationsanslaget.