prop · GD0368 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen har därför i ettenskilt asylärende uttalat sig för en skärpning vid prövning av en dokumentlösasylsökandes skäl för att få uppehållstillstånd i . Skärpningen innebäratt en dokumentlöshet som har lill syfte att vilseleda skall medföra attminskad tilltro sätts lill de åberopade asylskälen om inte starka skäl talaremot en sådan bedömning. Undersenare tid har stora positiva förändringar inträffat i . Förändringamainnebär att människor i bl. och Ungem generellt sett inte längre löperrisk för förföljelse. Detta utesluter givetvis inte att enskilda personer frånÖsteuropa kan ha rätt till asyl i . Förändringar i demokratiseranderiktning har även skett i . MellanIran och föreligger inte längre något krigsförhållande i den meningutlänningslagen tar sikte på. Detta innebär att asylsökande från dessa länderinte kan beviljas uppehållstillstånd enligt det särskilda skyddet förkrigsvägrare. Detär vidare känt atl en hel del av missbmket av asylrätten sker i organiserade former. I utlänningslagen finns därför en slrafföestämmdse som innebär alt den som i vinningssyfte planlägger eller 32 organiserar verksamhet somär inriktad på att främja alt utlänningar reser Skr. 1989/90:68 lill Sverigeutan pass eller de tillstånd som krävs för inresa hit kan dömas till bötereller fängelse. Straffmaximum höjdes från ett till fängelse. Straflföestämmdsemahar tillämpats i flera fall. Det har dock visat sig vara svårt atl bevisa alt gämingsmannenhandlat i vinningssyfte. har att ta ställningtill två frikännanden från . Utgången av högsta domstolens prövninghar stor betydelse för regeringens fortsatta agerande. Regeringen övervägerdock redan nu möjlighetema att föreslå en skärpning av lagstiftningen motmänniskosmuggling. Beslutom förändringar av viseringsreglema innefattar en mängd olika avväganden avsåväl utrikespolitisk, handelspolitisk, turistpolitisk som invandrarpolitiskkaraktär. strävar också, i enlighet med den nordiskapassöverenskommelsen, efter nordisk harmonisering i dessa frågor. Danmarkinförde viseringstvång för mmänska medborgare. Den svenskaregeringen valde att avvakta den fortsatta utvecklingen för de mmänska flyklingamai . Sedan anslutit sig till flyktingkonvention och äveninlett samarbete med UNHCR, som upprättat ett kontor i , kan de mmänskaflyklingama i Ungem anses ha ett fullgott skydd där. införde därförkrav på visering för mmänska medborgare . Kravpå visering har också fr.o.m.den 1 oktober 1989 införts för bulgariskamedborgare, vilket också och har gjort. Liksom i fallet Rumänienvar det en kombination av skäl som ledde till detta beslut. Vilkakonsekvenser den senaste tidens utveckling kan få härvidlag, är det för tidigtatt uttala sig om. Dånya riktlinjer för invandringspolitiken antogs yordes uttalanden blandannat för en generösare viseringspraxis, framför allt i fråga om släktbesök.När det gäller mycket nära anhöriga, och när omständighetema är mycketömmande, bör visering ges om det inte framstår som uppenbart att avsikten medbesöket är en annan än den uppgivna. 1 mindre behjärtansvärda fall bör regelnvara alt visering beviljas om det inte framstår som sannolikt att syftet är ettannat än det uppgivna. bör leda utvecklingen av viseringspolitiken. Mot bakgmnd av enkonstaterad "avhoppsfrekvens" på mdlan 20 och av beviljade viseringar beslöt om nya riktlinjer för viseringspraxis i fråga om iranska medborgare. Denna praxis ligger fast och har tillämpats , vilket lett lill att "avhoppsfrekvensen" för iranska medborgare har minskat. Innebörden är i princip att sökanden själv får göra troligt att syftet med resan till är ell besök och inget annat. De nya riktlinjerna för besöksvisering tilläm pas också för medborgare i , , , och . I särskilt ömmande fall tillämpas dock en mer 33 3 1989/90. Regelmässigt beviljas t. ex. visering för att närvara vid en Skr.1989/90:68 nära anhörigs begravning eller för att besöka en nära anhörig, somär svårt sjuk. En analys av viseringspraxis beträffande andra länder har visat atlvisering för besök av nära släkting praktiskt taget alltid beviljats. 4.Beslut om ändrad asylpraxis Idecember 1989 blev problemen i flyktingmottagandet så akuta att regeringenfann sig föranlåten att i ett enskiU asylärende fatta beslut att asyl endastkommer att ges till asylsökande som uppfyller kraven enligt FN:s flyktingkonventionsamt till dem som i övrigt har särskilt starka skyddsbehov. Bakgmndentill beslutet var att tillströmningen av asylsökande ökat dramatiskt underandra . anlände ungefär lika många asylsökandesom . fanns del sammanlagt 23000människor i invandrarverkets förläggningar. Närmare 7 000 av dessa har fåttarbets- och uppehållstillstånd och vistas på förläggningar i avvaktan påkommunplatser. Förändringeninnebär att det är möjligt att få asyl som krigsvägrare eller av s.k.defacto-flyklingskäl om inte särskilt starka skyddsbehov föreligger. Beslutetfattades med stöd av bestämmelsema om "särskilda skäl" som anges iutlänningslagen (3 kap. 4§ andra stycket 2). För all dessa särskilda skäl skallkunna tillämpas krävs "att förhållandena är sådana alt del bedöms varanödvändigt för att reglera invandringen". Del skall "vara fråga om såpass många personer atl det skulle medföra stora påfrestningar för det svenskasamhället och den svenska flyktingmottagningen att ta emot dem i " (prop.1988/89:86, s. 156). Förändringengäller tills vidare. När en omprövning kan ske går inte attbedöma. Densärskilda praxis för bamfamiljer som regeringen tillkännagav den 31 maj 1989berörs emellertid inte. IV De svenska frivilliga organisationemas roll i flyktingpolitiken Defrivilliga organisationer som är mest aktiva inom flyktingpolitikens och flyktingbiståndets områden deltar i del av regeringen tillsatta flyktingpoli . Dessa är: Amnesty Intemalionals svenska sektion. genom lankyrkliga och ekumeniska förbindelser. Svenska röda korset och ges frikyrkoråd (). 1 samarbetar dessa organisationer re gelbundet inom frivilligorganisationemas samarbetsgmpp i invandrar- och flyktingfrågor. Några av dessa, samt även andra svenska frivilliga organisationer, får också statligt stöd i olika former för sin verksamhet bland flyktingar, framför allt i tredje världen. Underåret har dessa organisationer genomfört en s. k. med Skr. 1989/90:68målet alt söka skapa en bredare uppslutning kring flyktingmotlagandet iSverige. Regeringen har tagit detta som utgångspunki för att föreslå tillsättandetav en gemensam arbetsgmpp med uppgift att söka utforma förslag lill hur defrivilliga organisationema skall kunna spela en mer aktiv roll i det svenskaflyktingmottagandet. Invandrarorganisalionensi , särskilt de riksorganisationer som har många flyktingar bland sinamedlemmar, medverkar i flyktingmotlagandet. Det kan ske t. ex. genominformation till landsmän i förläggningarna eller genom lokalföreningarsaktiviteter i samarbete med del lokala flyktingmotlagandet. Idet följande redovisar de organisationer som deltar i regeringens flyk-tingpoliliskaråd sin verksamhet. AmnestyIntemational (Al), som finansierar sin verksamhet hell med egna medel,motsätter sig att personer sänds från ett land lill ett annat, där risk finnsatt de blir samvetsfångar, utsätts för tortyr eller döms till döden/avrättas.Mot denna bakgmnd distribueras fortlöpande via det svenska sekretariatet tillberörda myndigheter, organisationer och advokater, aktuell dokumentation omsituationen beträffande mänskliga rättigheter i många länder. 1flera fall vände sig den svenska sektionen till svenska myndighetermed en vädjan om atl asylsökande inte skulle utvisas till länder där ovannämndarisker enligt AI inte kunde uteslutas. Detta arbete skedde i nära samråd medden asylsökandes advokat. Fömtomdel centrala sekretariatets två flyklingsamordnare, som får hjälp av ett antalfrivilliga medarbetare, bl.a. juris studerande, finns ett regionall kontaktnätmed 20 flyktingombud i lika många distrikt landet mnt. Deras huvudsakligauppgifter är att på regional nivå vara kontaktpersoner i flyktingfrågor, hållasig väl underrättade om den aktuella flyktingpolitiken samt atl förmedla AI:slandmaterial. På motsvarande sätt har flera av sektionens, 330, arbetsgmppervalt att också lokalt arbeta med bl. a. dessa frågor. Räddabamen är en partipolitiskt och religiöst obunden organisation som stöds av över200000 medlemmar, faddrar och regelbundna givare. Organisationen harkonsultativ status under ECOSOC (Förenta Nalionemas Ekonomiska och SocialaRåd). Räddabamen är en folkrörelse som kämpar för bams rättigheter. Rädda bamen arbetarmed bistånd i en rad utvecklingsländer och med opinionsbildning för bams rättutifrån gmndtankama i Förenta Nationemas deklaration om bamens rättigheter. 1 finjehärmed verkar Rädda bamen för att försvara bamens rättsliga ställning och skyddvid asylprövning. Räddabamen lämnar i begränsad utsträckning juridiska råd i asylären- 35 denoch bevakar flyktingbamens rättigheter. Organisationen söker också Skr.1989/90:68 genom sociala insatser underlätta flyktingbams anpassning till delsvenska samhället så all deras möte med blir så positivt som möjligt. Hämtöverbedriver Rädda barnen opinionsbildningsarbete kring flyktingfrågor, framförallt i frågor som berör bams rättigheter. (SvFR) är en obunden riksorganisation med ändamål bl. a. attverka för en solidarisk och human flyktingpolitik samt för goda etniskarelationer. SvFR skall öka kunskapen om och förståelsen för flyktingskapet ochde förhållanden som tvingar människor på flykt. Medlemmar ärriksorganisationer, lokalavdelningar av sådana saml enskilda. Kommunaltflyktingarbete sker genom lokala arbetsgmpper. SvFR arrangerar kurser ochseminarier samt medverkar i utbildningsverksamhet anordnad av andra. SvFR gerråd åt asylsökande och flyktingar. Samverkan sker med svenska och intemationellaorganisationer. Verksamheten bedrivs till största delen genom frivilligainsatser. Centralt finns en flykting-sekreterare anställd. 5.Svenska kyrkan (ekumeniska förbindelser, fr. o. m.1990 församlingsnämnden) Ansvaretför invandrar- och flyktingarbete i kommer fr.o.m. år1990 att handhas av en kommitté (KIF) inom den nyinrättade församlingsnämnden.Till sin hjälp i dessa frågor kommer nämnden att ha en invandrar- och enflyktingsekreterare. På regionalplanet, motsvarande kyrkans stift, finnsinvandrar- och flyktingkommittéer, stiftsadjunkter o. d. som ansvarar förarbetet med kontakter, utbildning, information m. m. har som målsättning att socialt och medmänskligt stödja invandrare ochflyktingar i alla led, från den inledande tillståndsprocessen tillintegrationen i det svenska samhället. Ambitionen är också att särskilt stödja flyklingamaunder förläggningstiden. En stiftsadjunkt finns på och besökgörs på alla orter som kommer all ha permanenta förläggningar. distribueraslill stiften vissa medel från Lulherhjälpen för t. ex. bidrag till repatriering,rättshjälp eller projekt. Isamarbete med frikyrkorådet har tagit fram en handbok iflyktingmottagande. samarbetar med andra samfund. Internationelll samverkar kyrkan i dessafrågor med Kyrkornas världsråd och in Europé (CCME). Svenskaröda korset har fortsalt och intensifierat arbetet med och för flyktingar över hela världen. På det internationella planet skedde samarbetet liksom tidigare med bl. a. den internationella Röda- 36 korskommittén,den intemationella och flyk- Skr. 1989/90:68 tingkommissarie.Särskilda insatser har gjorts för atl hjälpa kurdiska flyktingari , och . Andra stora projekt har gällt stöd tillafghanska flyktingar i . ISverige fortsatte SRK:s arbete med råd och stöd till enskilda asylsökande ochflyktingar. registrerades vid centralstyrelsens sekretariat merän 200 ärenden angående råd och stöd i asylprocessen. Ett betydligt störreantal asylsökande vände sig dessutom till något av SRK:s 24 distriklskanslier.Vid samtliga dessa finns såväl anställd som frivillig personal med uppgift attpå olika sätt assistera asylsökande och flyktingar. handlades närmare700 ärenden rörande familjeåterförening. Fömtom den praktiska hjälp som SRK kanbistå med eller förmedla i dessa ärenden så har ca 1,3 miljoner kronorutbetalats i form av ekonomiskt bidrag för resekostnader till splittradeflyktingfamiljer så att de har kunnat återförenas i . Under åretbehandlades 440 ärenden rörande efterforskning av anhöriga som till följd avflykt från konflikter eller kalastrofer tappat kontakten med varandra. Dämtöverutväxlades 775 familjemeddelanden mellan anhöriga i och krigsfångar ochpolitiska fångar i olika länder, främst och . Underår 1989 har en ökad vikt lagts vid frågor som rör mottagandet av för medmänsklighet avslutades i febmari men därefter harmånga av de ca 200 lokala arbetsgmpper som då bildades levt vidare på olikasätt. SRK har strax tagit initiativ till ett ålempptagande avJa-kampanjen för att få allmänhetens medverkan och hjälp även i fortsättningen,när det gäller att förmå kommunerna atl ta emot de flyktingar vilka har sinatillstånd klara men som är kvar på förläggningar i väntan påkommunplacering. Runtom i landet har SRK ca 50 intemationella träffpunkter där verksamhetenständigt utvecklas och på flera håll i landet påbörjades andra former förfrivilligmedverkan genom t. ex. kontakt- och vänfamiljer. Underåret utökades antalet platser på SRK:s förläggningar (, ,och ) och de uppgår nu till drygt 1 100. Ett nytt kontrakt hartecknats med . SRKdriver numera två rehabiliteringscenter för torterade flyktingar. Ett iStockholm och etl i . Sverigesfrikyrkoråd (SFR) och De fria samfundens råd (SAMRÅD) består av elva, frånstaten fristående trossamfund. Dessa kyrkors gemensamma insatser blandinvandrare och flyktingar sker genom invandrar- och flyktingavdelningen, somleds av ett utskott (INFLU) med representanter även från invandramastrossamfund och SST (till trossamfunden). De internationellainsatserna förmedlas genom , som är sam fundens gemensamma organ för biståndsinsatser i tredje världen. Genom genomfördes omfattande flyktingprogram, framför allt i och Mellersta Östem. samverkar medSociala Missionen, Svenska missionsförbun- Skr. 1989/90:68 dels Slockholmsdistrikt,i ett projekt till stöd för frivillig återvandring, främst till . GenomSST, som är en speciell nämnd utsedd av regeringen, fördelas statsbidrag till36 trossamfund, av vilka ell 25-tal har medlemmar med i huvudsak invandrar- ochflyktingbakgmnd. Dessa samfund har en nära samverkan, både organisatoriskt ochpraktiskt, med SFR:s invandrar- och flyktingutskott. Isamband med SIV-89:s genomförande initierade SFR/INFLU en konferens om"Folkrörelseinsatser vid de fyra utredningsslussama". Ensärskild konsultationsgmpp Samfundens arbetsgmpp för minoriteters ställningi (SAMS i ) bearbetar frågor kring rasism, främlingsfientlighetoch minoriteters rättigheter. i flyktingmottagande med mbriken "Församlingen som mötesplats"har producerats tillsammans med . har tryckts i 6000exemplar och tillställts församlingar. V Det internationella migrations- och flyktingpolitiska arbetetoch roll Regeringensinställning är att gmndläggande migrations- och flyktingpoli-tiska frågorendast kan lösas genom ett aktivt intemationellt samarbete. Motden bakgmnden verkar aktivt i flera olika samarbetsorgan på globalt,europeiskt och nordiskt plan. Arbetet sker med olika utgångspunkter beroendepå samarbelsorganens karaktär och målsättningar: utrikespolitiska (FN),ekonomiska (), sociala/rättsliga (FN och ) etc. Tyngdpunkternai det invandrarpolitiska samarbetet på intemationellt plan har under år 1989legat huvudsakligen på arbetsgmpp för migrationsfrågor (Working Party onMigration under and ), på () och på den nordiska kontaktgmppen i migrationsfrågor (formellt underNordiska arbetsmarknadsulskottet). Bevakningenav den internationella utvecklingen av flyktingfrågorna har varit intensiv ochSverige har både politiskt och genom biståndsinsatser kunnat reagera på nyaoch/eller förvärrade flyktingsituationer. Dettotala svenska biståndet för flyktingar och katastrofer, som skapar flyktingliknandesituationer, har ökat. har fortsatt all spela en aktiv roll inom defrämst berörda internationella organen, särskilt UNHCR. Försöken att utveckla etlkonstmktivt samarbete kring bl.a. behandlingen av asylsökande och mottagandetav flyktingar med ell antal andra industrialiserade länder har fortsall ochutvecklats i positiv riktning. Gmnden för agerande är strävan att ävenfortsättningsvis föra en generös och solidarisk flyktingpolitik. Sverigesreella möjligheter att påverka andra länder i en sådan riktning har dock visatsig begränsade. Särskildvikt fästs självfallet vid del nordiska samarbetet, både inom och 38 har samarbetet i Skr.1989/90:68 flyktingfrågoma intensifierats och funnit fastare former. Sambandetmellan utvecklingsbistånd och flyktinghjälp Endastbegränsade resultat har nåtts i tredje världen när det gäller attfinna lösningar på flyktingproblem i bemärkelsen att flyklingama frivilligthar kunnat återvända lill sina hemländer eller bli självförsörjande i mottagarländerna.Under år 1989 har man dock i ett antal konfliktområden kunnat konstateramöjligheter till lösningar, ofta tack vare FN:s insatser. Mångaflyktingsituationer, i synnerhet i u-ländema, har haft en tendens attpermanentas. Det är inte ovanligt att flyktingar vistas efter årutan någon lösning i sikte. De blir därför långvarigt beroende av värdlandetsofta knappa resurser och av utifrån kommande hjälp. På många håll pågårsamtidigt utvecklingsprogram för landels egen befolkning, vilken ofta harungefar samma hjälpbehov som flyklingama. Man eftersträvar därför alltmer enintegration av flyktinghjälp och utvecklingsbistånd. har i en radolika sammanhang verkat för en utveckling i denna riktning. Fråganom sambandet mellan flyktinghjälp och utvecklingsbistånd diskuterades vid UNHCR:sexekulivkommittémöte . Frågan togs också upp i den årligageneralförsamlingsresolutionen till stöd för UNHCR:s verksamhet. Det råder nu etlbrett samförstånd om att UNHCR bör ha fortsatt huvudansvar för nyaflyktingsituationer men atl organisationer inriktade på utvecklingsarbete, inomoch utom FN-syste-met, bör uppmuntras till att möjligt ta över hjälpprogrammen.UNHCR:s resurser skulle därmed kunna koncentreras på de mer akuta behoven i enflyktingsituation. Tanken är vidare all integrering av flyktingar ibiståndsprogrammen skulle komma alt medföra ett resurstillskott för värdlandet.UNHCR har samarbete med denna inriktning med bl. a. Väridsbanken och UNDP. Sverigesinternationella bistånd till flyktingar UNHCR:sbudget reguljära program uppgick till 389 milj. dollar. Medanledning av att UNHCR befinner sig i en finansiell kris med ettbudgetunderskott för har exekutivkommittén inte fastställt en slutligbudget för . Flyktingkommissariens verksamhet finansierasnästan helt genom frivilliga bidrag från ett 20-lal regeringar. Endast ca 4 av budgeten finansieras över FN:s reguljära budget. reguljärabidrag till UNHCR för uppgick lill 120 milj. kr. och höjs till145 milj. kr. är en av de största bidragsgivama till UNHCR:sverksamhet. budget för UNRWAuppgick till 227 milj. dollar. fömtses en budget på 242 milj. dollar. Det svenska reguljära bidraget till UNRWA för uppgick rill 100 milj.kr., varav 10 milj.kr.för UNRWA:s särskilda program på och i . Katastrofer m.m.har under /89 ca Skr. 1989/90:68 580milj. tagits i anspråk för flyktingar och hemlösa. Medlen har kanaliseratsgenom FN-organ (UNHCR, UNRWA, , WFP), Röda korset (Svenska röda korset, och ) samt genom svenskafrivilligorganisationer som , , och . Frånanslagspostema Humanitärt bistånd i och Regionala insatser iCentralamerika har under /89 ca 65 milj. kr. gått tillflyktingar och hemlösa. Biståndet har lämnats genom UNHCR, svenska och intemationellaorganisationer som , Kyrkornas världsråd och till enskilda gmpper och organisationer i mottagarländema. Vidarehar från anslagsposten Humanitärt bistånd i södra under budgetåret1988/89 uppskattningsvis 200 milj.kr.använts för flyktingprogram av olikaslag. En större dd har gått till befridserördsemas humanitära arbete förflyktingar från och . En dd har gått till stipendie- ochutbildningsprogram, t.ex. via FN-fondema för södra . Utövervad som nämnts har i vissa fall delar av det svenska biståndet till FN-organsom WFP och använts för flyktingprogram i FN-organensegen regi. EnligtWFP:s beräkningar användes drygt två tredjedelar av det Intemationella beredskapslagrelav livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) för flyktinghjälp. Det svenskabidraget till lEFR för /89 uppgick till 60 milj. kr. Sverigessamlade bidrag till flyktingar och hemlösa världen över (utanförSverige) kan därmed uppskattas till . 1 siffran ingår biståndtill såväl flyktingar som hemlösa i en flyktingliknande situation, inom ellerutom det egna landet. 4.Flyktingfrågorna i m. m. UNHCR:sverksamhet behandlas varje höst i . I ett anförande vid det 44:e mötet med generalförsamlingen , välkomnade bl. a. utvecklingen i vilken lett till ökad rörelsefrihet för medborgama där. borde denna utveckling leda till atl flyktingströmmar från denna region minskar. Med hänvisning lill flyktingsituationen i bekräftades utfästelse till FN att ta emot ytterligare 400 vietnamesiska flyktingar. 1 anförandet behandlades också flyktingproblemen i södra , särskilt Mombique, saml upp följningen av den internationella konferensen om centralamerikanska flyktingar. Vidare framhölls UNHCR:s viktiga roll när det gäller flykting- kvinnomas och bamens utsatta situation. Med anledning av UNHCR:s finansiella kris betonades vikten av att stödja den tillfälliga arbetsgmpp som inrättats av i syfte att bl.a.komma till rätta med de finansiella problemen. Generalförsamlingen antog en resolution till stöd för UNHCR:s verk- 40 samhet.Resolutionen hade bl. a. de nordiska ländema som medförslagstäl- Skr.1989/90:68 lare. Resolutionen bekräftar UNHCR:s gmndläggande uppgift att svara förintemationellt skydd av flyktingar och understryker behovet av gemensamma intemationellainsatser till förmån för det ökande antalet flyktingar och hemlösa. Vidareantogs resolutioner om uppföljningen av flykting-konferensema om södra ,och samt resolutioner om enskilda länder i . ÄvenUNRWA:s verksamhet behandlas av generalförsamlingen. I ett gemensamtnordiskt anförande framhölls att organisationens arbete är av särskild vikt iden svåra situation som råder på och i samt i . UNRWA:sfinansiella situation ger anledning till fortsatt oro, även om en tendens tillökat deltagande i finansieringen välkomnades. De nordiska ländema avsågfortsätta sitt politiska och finansiella stöd lill UNRWA:s verksamhet. InomFN:s ram deltar i det bedrivna arbetet med att utforma eninternationell konvention om skydd för migrerande arbetare och deras familjer. Etlförslag till konventionslext beräknas föreläggas FN för beslut itredje ulskollel . Konventionsförslaget spänner över etlmycket stort område och omfattar bestämmelser om såväl mänskliga rättighetersom tillämpning av t.ex. sociala skyddsregler. UNHCRupprättades för att finna nya hem åt deeuropeiska flyktingarna efter . har nya flyklinggmppertillkommit och UNHCR:s mandat har successivt förlängts med i laget. UNHCR:sfrämsta uppgift har sedan starten varit att ge rättsligt skydd åt flyktingar,men inslaget av materiellt bistånd har ökat kraftigt med åren.Flyktingproblemen har nått en mycket storomfattning och komplexitet. De större flyktingströmmarna har främst rört sigmellan . J flera av de krislägen som uppstått har UNHCR betraktats somden mest lämpliga organisationen för akuta hjälpinsatser för såväl flyktingarsom andra hemlösa. UNHCRhar samarbete med flertalet av världens länder. Bortsett från Ungem står dockde östeuropeiska statema utanför UNHCR:s verksamhet och lämnar inteheller några finansiella bidrag till organisationen. UNHCR:shögkvarter ligger i . Organisationen har ett 100-tal fältkontor. Ett avdessa, med som sitt ansvarsområde, är förlagt till Stockholm.Sammantaget har UNHCR ca 2000 anställda. Efter schweizaren avgångsom flyktingkommissarie är fr. o. m. förre norske utrikesminislemThorvald Stohenberg FN:s flyklingkommissarie för en fyraårsperiod. UNHCR:sarbete styrs av en exekutivkommitté som har 43 medlemmar.