prop · GD0370 · 1989-12-31 00:00:00 — m. /91.Jag har vid min medelsberäkning tagit hänsyn till dessa avgifter. Isyfte att förbereda införande av treårsbudgetering för medbörjan från och med /91 beslutade regeringen ommyndighetsspecifika direktiv för byrån. De innebär att byrån senast den 15 mars1990 i en särskild rapport till regeringen skall redovisa en analys och enbedömning av fraktstödet för film. Av beslutet framgår att det är särskiltangeläget att biograföyrån, med hänsyn till de förändringar som ägt mm inomfilm- och biografområdet sedan fraktstödet infördes, gör en bedömning av detframtida behovet av fraktstöd för film och överväga om utformningen av stödetbehöver förändras. /90 bör anslagsposten till fraktstöd för film föras upp medoförändrat belopp. Jag har i det föregåenderedovisat mitt förslag till nytt avgiftssystem för Prop. 1989/90:70granskning av filmer och videogram. Det nya systemet medför inte någraförändringar när det gäller principen att granskningsavgiftema skall täcka biograföyrånskostnader för granskningsverksamheten. Utredningar m. m. Föredragandens överväganden Detråd mot skadliga våldsskildringar som jag har föreslagit i det föregående börstå fritt i förhållande till andra berörda organ. Med tanke på rådets uppdragbör det omfattas av kommittékungörelsen. Medel för rådets verksamhet bördärför anvisas under anslaget A 2. Jag beräknar rådets löne-och administrationskostnader till högst . Som ett engångsbelopp börrådet disponera . för att täcka kostnader för information och andrainsatser mot skadliga våldsskildringar. Anslaget bör för detta ändamålsammanlagt förstärkas med . utöver vad som har föreslagits i åretsbudgetproposition. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att delsanta de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar till 1. lag om ändring i , 2. lag om granskning och kontrollav filmer och videogram, 3. lag om ändring i lagen(1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar, 4. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 5. lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 6. vadjag föreslagit om avveckling av filmgranskningsrådet och bamfilmnämnden (avsnitt 4.8.8), 7. till Statens biograföyrå /91 anvisa ett förslagsanslag på , 8. till Utredningar m. m. /91, utöver vad regeringen har föreslagit i 1990 årsbudgetproposition s. 99 anvisa ytteriigare . Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jaganfört om ett brett åtgärdsprogram (avsnitt 4.1), om inrättande av ett råd motskadliga våldsskildringar (avsnitt 4.2) utbildningsinsatser (avsnitt 4.3), stödtill kvalitetsfilm och kvalitetsvideogram (avsnitt 4.4) och stöd tillfrivilliga krafter (avsnitt 4.5). 9 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 6 1989/90. sammanfattning av pp- 1989/90:70 betänkandet (SOU 1988:28) Videovåld II '' Våldsskildringsutredningenföreslår att straffet för grova fall av olaga våldsskildring skärps. Vidareföreslås att statens biograföyrå får en tillsynsfunktion för att övervakadistributionen av hemvideogram. Dessutom föreslås att bam i vissa fall isällskap med vuxen skall få tillträde till biograffbreställning trots att bametinte har uppnått den åldersgräns som bestämts för filmen. Ijuni 1987 publicerade vi rapporten (Ds U 1987:8). Därefter har frånolika myndigheter, intresseorganisationer och enskilda inkommit synpunkter pååtgärder för att motverka spridning av våldsskildringar. Det finns en starkopinion för att allmän förhandsgranskning av hemvideogram införs. Deuppgifter som finns i rapporten kompletteras med aktuell statistik om hemvideo.Drygt 40 % av befolkningen har videobandspelare hemma (avsnitt 3). MassmedieforskarenJonas Wall har för vår räkning gjort en undersökning om ungdomars tittarvanor.Resultaten av undersökningen bekräftar att det är vanligt att ungdomar under 15år ser på bamförbjudna filmer på video. Däremot är ungdomamas intresse förfilmer med extremvåld jämförelsevis litet. I den mån ungdomar ser påextremvåldsfilmer skaffar de vanligen dessa på annat sätt än genom att hyraeller köpa dem på den öppna marknaden. Man kan således med fog utgå från att detfinns ett stort antal privata videogramkopior med extremvåld i omlopp. Iavsnitt 4 ger vi några allmänna synpunkter på åtgärder mot våldsskildringar irörliga bilder. 1 ett öppet samhälle måste verkligheten få beskrivas, återgesoch debatteras. Våld är en del av denna verklighet. Det kan därför aldrig kommai fråga att helt förbjuda våldsskildringar i rörliga bilder. Å andra sidan gerpåverkansforskningen stöd för uppfattningen att våldsskildringar kan ha enskadlig inverkan på i varje fall bam och ungdomar. Sambanden är dockkomplicerade och delvis omtvistade. Motdenna bakgmnd anser vi att arbetet med att hindra skadeverkningar genomvåldsskildringar i rörliga bilder först och främst måste inriktas på utbildningoch attitydpåverkan. Förbud mot spridning av våldsskildringar kan i dettasammanhang inte blir annat än hjälpåtgärder. De faktiska möjlighetema attövervaka vad bam och ungdomar ser på i hemmet är mycket begränsade. 1avsnitt 5 behandlar vi bamcensuren och åldersgränsema. Vi anser inte att de nuvarande åldersgränsema vid offentlig visning bör ändras. Där emot föreslås att åldersgränserna görs mer flexibla. Även bam som inte fyllt bör, när de är i sällskap med någon vuxen person, få tillträdetill visning av filmer som åldersklassificerats från . På samma sätt föreslås att bam som fyllt sju men inte skall få tillträde till visning av filmer som ålderklassificerats från . Vi har emellertid inte funnit 82 tillräckliga skälföreligga för att införa en motsvarande regel för tillträde Prop. till visning av filmer somåldersklassificerats från , dvs. Iavsnitt 6 diskuterar vi olika lagstiftningsåtgärder. Vi redogör i korthet förlagstiftningen i några andra länder. Vikonstaterar att en betydande svaghet i nuvarande ordning i är bristenpå eller avsaknaden av en ändamålsenlig kontroll. Oavsett om regelsystemetbygger på ingripande i efterhand, som det är , eller om man harallmän förhandsgranskning av hemvideogram är kontrollfunktionen viktig. Viföreslår att statens biograföyrå får särskilda resurser för information ochtillsyn. Samhälletbör se allvarligt på spridande av extrema våldsskildringar. Särskilt gäller detnär spridandet sker systematiskt och har stor omfattning eller riktas direkttill bam och ungdomar. Vi föreslår att grova fall av olaga våldsskildringregelmässigt skall föranleda fängelse. Straffet för grov olaga våldsskildringföreslås bli fängelse och högst . Ett sådant förhöjtstraffvärde bör också tjäna som incitament för polisen att mer aktivt arbetaför att beivra spridande av skildringar av extremvåld. Vidiskuterar fömtsättningama för att införa allmän förhandsgranskning avhemvideogram. Särskilt belyses frågan från yttrandefrihetssynpunkt. Vidarediskuteras de praktiska svårighetema med avgränsning av förhandsgranskningen.Två olika principförslag till lag om allmän förhandsgranskning av filmer ochvideogram presenteras. Enligt det ena skulle granskningen omfatta praktiskttaget alla framställningar i filmer och videogram som inom ramen förnäringsverksamhet tillhandahålls konsumenter för enskilt bmk. Vårt andraprincipförslag innebär ett system med allmän registrering av videogram ikombination med möjlighet till förhandsgranskning i vissa fall. Iavsnitt 7 gör vi en samlad bedömning av samhällets insatser mot spridning avvåldsskildringar i röriiga bilder. Vi konstaterar att sådana insatser endast ibegränsad omfattning kan påverka utvecklingen av det faktiska våldet såsom ettövergripande samhällsproblem. Viöverväger närmare om en ordning för en allmän förhandsgranskning avhemvideogram kan utformas så att det blir ett ändamålsenligt medel för atthindra spridning av otillåtna våldsskildringar som det inte inskränkeryttrandefriheten på ett oacceptabelt sätt. Vi kommer vid våra överväganden framtill att effekten av en allmän förhandsgranskning av videogram skulle varabegränsad. Vi anser därför att en lösning med förstärkt tillsyn skulle vara etteffektivare medel för att komma till rätta med utbudet av extremvåldet. Tilldetta kommer att ett system med tillsyn är mindre ingripande frånyttrandefrihetssynpunkt. Det medför ett effektivare utnyttjande av samhälletsresurser och är också mindre byråkratiskt. Vi kan därför inte förorda att ettsystem med förhandsgranskning införs i vårt land. lagförslag i Prop. betänkandet (SOU 1988:28) Videovåld II bilaga 2 Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 16 kap. 10 b § skall ha följande lydelse. 10b§ Den som i stillbild eller i en film, ett videogram, etttelevisionsprogram eller andra rörliga bilder skildrar sexuellt våld ellertvång med uppsåt att bilden eller bildema sprids eller som sprider en sådanskildring, döms, om inte gärningen med hänsyn till omständighetema ärförsvarlig, för olaga våldsskildring till böter eller fängelse i högst sexmånader. Detsamma gäller den som i röriiga bilder närgånget eller utdragetskildrar grovt våld mot människor eller djur med uppsåt att bildema spridseller som sprider en sådan skildring. År brottet grovt, döms för grov olaga våldsskildring tid föngelse och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skadsärskilt beaktas om brottet utgjort ett väsentligt led i en verksamhet sombedrivits yrkesmässigt och haft stor omfattning, om brottet riktat sig särskiltmot personer under femlon år eller om brottet skett vanemässigt. Förstastycket gäller inte filmer eller videogram som statens biograftyrå har godkäntför visning. Det gäller inte heller en upptagning av rörliga bilder med sammainnehåll som en film eller ett videogram som har godkänts av biograföyrån.Vidare gäller första stycket inte offentliga förevisningar av filmer ellervideogram. Haren upptagning av rörliga bilder försetts med ett intyg om att en film eller ettvideogram med samma innehåll har godkänts av , skall intedömas till ansvar enligt första stycket för spridning av upptagningen. Vad somhar sagts nu gäller dock inte om intyget var oriktigt och den som har sprittupptagningen har insett eller bort inse detta. Dennalag träder i kraft den 00 xxx. Sammanställning av remissyttranden över !°P' '989/90:70 våldsskildringsutredningens betänkande (SOU 1988:28)Videovåld II Efterremiss har yttranden avgetts av ombudsmän (), justi tiekanslem, riksåklagaren som bifogat yttranden av överåklagarna i Stock holm, , , och , som bifogat yttranden av polismyndighetema i , och , brottsförebyggande rådet, datainspektionen, statskontoret, riksrevi sionsverket, , hovrätten för Nedre , kammarrätten i , , barnmiljörådet, , närings frihetsombudsmannen (NO), , arkivet för ljud och bild (), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), , sta tens kulturråd, , i som bifogat yttranden av juridiska fakultetsnämnden. tionsforskning, , kriminologiska institutionen och sociologiska institutionen, i som bifogat yttranden av avdelningen för masskommunikation, medicinska fakultetsnämnden samt humanistiska utbildnings- och forskningsnämn den, statens biograföyrå, , statens barnfilm nämnd, radionämnden, kabelnämnden, upphovsrättsutredningen (Ju 1976:2), radiolagsutredningen (U 1985:05), . , , Stiftelsen som bifogat yttrade av . Stiftelsen (), , i (LO), (), Centralorganisationen /SR, Konstnäriiga och litterära yrkes utövares samarbetsnämnd (KLYS), , Svenska fack lärarförbundet, . , , , Arbetarnas bildnings förbund (ABF), och Skola, och Samhälle, i , Föreningen . , frikyrkoråd, i samverkan med De fria kristna samfundens råd (), samt Kristna Ung domsråd, , . Föreningen riges Filmproducenter, , u.p.a., smalfilm och videodistributörers förening. Föreningen , , Föreningen , , videotekens samarbetsorganisation, för enade Filmstudios, förenade barn- och ungdomsfilmstudios, Gö teborgs kommun, som överlämnat yttranden av skolstyrelsen och socialnämnden. , kommun som bifogat yttranden av brottskommittén, skolstyrelsen och socialnämn den, som överlämnat yttranden av skolstyrelsen, fritidsförvaltningen, socialnämnden och kultumämnden, kom- 85 mun,kommun som bifogat yttrande av socialnämnden. 1989/90:70sköldsviks kommun, Bilaga 3 (SSU),(), Kommunistisk Ungdom, (), , Förbundet , ,, , samt Kommunisternas (Vpk)kvinnopolitiska utskott. Hämtöverhar skrivelser inkommit från projektet inomMalmö socialförvaltning. för Fred och Frihet,för Kvinnojourer i , , och ett antal likalydande yttranden från olika församlingar i Motalaoch dess närområde (här benämnda kristna gmpper i ), RiksförbundetBRIS - Barnens Rätt i Samhället, Arbetsgruppen Samarbete för Fred,Folkaktionen mot Pornografi, Socialdiako-nala kursen vid , , ,i län m. fl. Ettantal remissinstanser kritiserar utredningen, och särskilt dess förslag till åtgärder,som allmänt oklara och opedagogiskt redovisade. frikyrkoråd, somutarbetat sitt yttrande tillsammans med De fria kristna samfundens råd(SAMRÅD), och kristna ungdomsråd påpekardetta liksom , karaktäriserarbetänkandet som främst ett diskussionsunderlag. Sverigesfrikyrkoråd med de nämnda samarbetande organisationerna, anser att de åtgärdersom nu genomförs skall kopplas till en utvärderingstid . Deinstanser som yttrat sig anser att det är viktigt att göra något för att hindraspridningen av hemvideogram som innehåller extremt våld. Sådana åtgärder börenligt de flesta instansemas mening innefatta både lagstiftningsingrepp ochpositiva åtgärder. Vikten av att barn och ungdomar och svaga gmpper skyddasframhålls oftast, liksom föräldramas ansvar. Justitiekanslemdelar utredningens synpunkt att ingripanden bör inriktas mot den allvarligarebrottsligheten, främst importörer och grossister. Riksåklagarenanger som övergripande målsättning att sådana filmer, som inte skulle hagodkänts för offentlig visning, inte heller bör kunna spridas för privat bmk. Kammarrätteni ansluter sig till uppfattningen att samhället behöver ingripa föratt begränsa tillgängligheten av rörliga bilder med extremvåld. menarrätten att det främst är utbildning och attitydpåverkan som kan motverkaskadeverkningar genom våldsskildringar. Bammiljörådetanser att gränserna för samhälleligt acceptabla vålds skildringar i film och videogram flyttats fram , och att en accelererande utveckling kan befaras. Rådet anser att utredning en alltför mycket koncentrerat sig på ungdomars videotittande och därför 86 försummatbarnen och därmed sambandet mellan våldsvideoskildringar Prop. 1989/90:70och skadeverkningar hos bam som avtmbbning, ångest, mardrömmar. Bilaga 3 vanföreställnngar,störd tillit till vuxna, bristande framtidstro och fördomsfullkönsrollsuppfattning. framhåller vikten av att bamen, den i sammanhanget svaga konsumentgmppen,skyddas från risk för skadeverkningar och att samhället har ett ansvar för attspridning av videogram och film med extremvåld effektivt motverkas. Biograföyrånkonstaterar en svängning i opinionen jämfört med 1960-och 1970-talens tendensatt minska filmcensurens roll. Bakgmnd till detta är naturligtvisvideomarknadens utveckling. Byrån konstaterar att starkt delade meningar råderom hur utbudet egentligen ser ut i och hur mycket våldsskildringarsom ungdomar ser. Byrån konstaterar också svårigheten att klart fastställa vad"extremvåld" i videogram är, liksom att fastställa ett samband mellanvideotittande och ungdomsvåld. Dekommunala intressena bör ge kommunema åtminstone ett begränsat inflytande påfrågan om åtgärder mot extremvåldet i videogrammen anser kommunförbundet, somanser att utredningen knappast tagit hänsyn därtill. Kommunema har dels de skol-och kulturpolitiska intressena att bevaka, dels ansvar för , somhar att ta hand om sociala skadeverkningar i sammanhanget. HusmodersförbundetHem och Samhälle ser utredningens förslag om skärpning av kontrollen avvideogram som ett steg i rätt riktning. Förbundet menar att det i första handär bam och ungdom man måste tänka på, och att detta medför en hård bedömning avdet lättillgängliga utbudet på vålds- och pomografimarknaden. De vuxnas"behov" att få se ocensurerade filmer bör därvid komma i andra hand.Som kvinnoförbund vänder man sig också mot den i vålds- och pomografifilmernegativa synen på kvinnan. Elevorganisationeni understryker att många videogram är en tillgång och ger positivaverkningar, och att organisationens yttrande enbart behandlar dem sominnehåller extremvåld och pomografi och som är skadliga. Förbundet behandlarsåledes inte filmer som förmedlar dubbelmoral, rasism eller en skev kvinno/manssyn,filmer som i en del fall påverkar bam och ungdomar minst lika mycket somvåldsfilm. Förbundet betonar att frågor om orsakerna till att bam och ungdomarser vålds- och skräckfilmer och varför vissa är högkonsumenter, relationen tillsamhällets orättvisor och välfärdsproblem etc. måste besvaras innan slutsatserkan dras. Förbundet beklagar utredningens återhållsamma hållning till förslagpå åtgärder mot videovåldet. Tyngdpunkten bör emellertid ligga i detförebyggande arbetet och inte på straffen för lagöverträdelser. Föreningensvenska masskommunikationsforskare tar upp frågan om samordning avbestämmelserna i videovåldslagen och biograffbrordningen. Videovåldslagenkriminaliserar innehållet i filmema, medan biografförordningen tar hänsyn tilleffektema. Dessa regelverk bör enligt föreningen harmoniseras, inte minst omsamma organ skall ha tillsyn över både biograf- och videofilm. LOanser att utredningens koncentration på extremvåld i stället för den storadelen som handlar om underhållningsvåld är en brist. Viktigare än Prop.1989/90:70 att se frågan med utgångspunkt från att brottsligheten skall öka äratt se Bilaga 3 frågan från kulturpolitisk synvinkel. Vilken människosyn får enny generation som ständigt möts av att man kan döda, misshandla och fömedra människorhur som helst? LO anser att de värderingar som föreningsliv, läroplaner,demokrati, kultur och jämställdhetspolitik vill ge de unga motverkas direkt avde ideal som stora delar av massmediautbudet hyllar. Normal civilisation ochrespekt för människor kräver en annan lösning, anför LO. TCOanser att en omfattande konsumtion av våldsfilmer kan förstärka tendenser tillvåldsutövning och att många lärare, ungdomsledare och socialarbetare i konkretafall kan se starka skadliga effekter av massmedievåldet. TCO påpekar tendensematill intemationalisering av utbudet och att den svenska andelen sjunker.Åtgärder för att stödja kvalitetsimport och altemativ videoproduktion, liksomnär det gäller avgifter skulle kunna leda till en utveckling av intresset förkvalitetsfilm. KLYSmenar att utvecklingen visat att en total frihet på det nu aktuella områdethänsynslöst utnyttjas av kommersiella krafter så långt att det kan ansesuppenbart att det föreligger en risk för skadeverkningar. Utredningen gör isina resonemang och slutsatser en enligt KLYS rimlig avvägning. Diskussionen ärnyanserad och förefaller att vara så fullständig att den ägnar sig som underlagför den fortsatta debatten. hävdar att kampen mot de kommersiella krafterna blir mycket ojämndå skolans ekonomiska fömtsättningar att erbjuda altemativ till vålds- ochskräpkulturen ständigt krymper. Anslagen till läromedel och kulturellaaktiviteter har minskat, som tillgången till destmktiva filmer ochdataspel har ökat. Den förda resurspolitiken rimmar illa med utredningensuppfattning om att skolan kan göra en viktig insats för att väcka och ta tillvara bams och ungdomars intresse för film-och videomediema. Erfarenheten visaratt ett sådant aktivt intresse minskar risken för påverkan avvåldsskildringar. Författarförbundetansluter sig till utredningens bedömning att gmnden till brottslighetens ökninginklusive ökningen av våldsbrottsligheten främst måste sökas i de stora samhällsförändringama. Omsorgenoch skyddet för de svaga framhålls av flera instanser som gmnden förställningstagande, t. ex. av kristna socialdemokraters förbund, somockså betvivlar de försök till självsanering som marknadsor-ganisationema IFPIoch VIDSAM säger sig stå för. framhåller att den kristna människosynen företräderett principielh avståndstagande från våldet såsom en ondskefull del avtillvaron, vilket inte betyder att existensen av våld förnekas. Skildring avvåld i glorifierande eller underhållande syfte måste emellertid avvisas. Denkristna människosynen företräder alltid den svages rätt. och frihet framhåller att frihet kan innebära ett hotmot de svaga de som, till skillnad från de starka, inte har möjlighet attvälja bort. Sammasynpunkter framförs av frikyrkoråd med samarbetande 88 organisationer,som menar att allt måste göras för att förhindra påverkan Prop. 1989/90:70från filmer som förhärligar våld och befäster ras- och könsfördomar samt Bilaga 3 människoförakt. Rådet tecknar en bild av bams och ungdomars kontaktmed vuxenvärlden, där bam är mer utsatta än tidigare för mediemas inflytandenär det gäller normer och livsfrågor i allmänhet. FöreningenSveriges fdmproducenter anser att lagstiftning bara är en av flera åtgärder föratt skydda människor för skaderisker genom skildringar i rörliga bilder.Videogram bör inte få en annan eller strängare behandling än film, bl. a.därför att videogram är ett naturligt led i exploateringen av en inspeladfilm. Medieneutralitet i lagstiftningen betonas också av . framhåller också att censur och granskning endast är ett medelatt komma åt extremvåldet. beklagar att somliga utnyttjar yttrandefriheten för attspekulera i våld på unga människors eller svaga gmppers bekostnad. SverigesSmalfdm och delar den allmänna uppfattningen attvideovåldets spridning skall bekämpas med alla tillgängliga medel, och hävdaratt utredningen underskattar våldsinslagens betydelse. Analyser och intervjuermed våldsverkande bam och ungdomar talar ett annat språk, menar föreningen. VIDSAManser att uthyrama genom leverantörerna har försatts i en tvångssituation, sombidragit till det alltmer försämrade filmutbudet, där skräck, våld och actiondominerar marknaden. Detta sker genom att uthyraren av leverantören påtvingaspaket av videogram som omöjliggör för uthyraren att bygga upp ett önskvärtsortiment. Uthyraren tvingas att ta emot ett större antal titlar, exponera allatitlar etc. VIDSAM anser det nödvändigt att politikema tar sitt ansvar över denrådande situationen och klargör de regler som skall efterföljas. Samhälleligaoch kulturella intressen måste tillvaratas och inte enbart de rådandekommersiella. Enligt VID-SAMs uppfattning måste utgivaren/leverantören ta sittfulla ansvar för de filmer som levererats och levereras till den svenskavideomarknaden. reagerar starkt mot formuleringar i utredningen som antyderatt man genom lagstiftningsåtgärder inte kan komma åt fenomen som"förljugenhet", "odemokratiska värderingar" och "lågkonstnärlig kvalitet". Förbundet framhåller att det är anmärkningsvärt i en statlig utredning på detta sätt tar upp frågor som främst bygger på subjektivavärderingar. Kommunistiskungdom anser att det faktum att extremvåldet är tillgängligt för en bredallmänhet med rätta upprört många människor, och att nuvarande lagstiftningvisat sig otillräcklig. tror, med hänvisning till sina erfarenheter frånarbetet mot vålds- och krigsleksaker, inte på någon heltäckande självsaneringfrån branschen. Samma uppfattning har Förbundet . vill snarare betona att alla åtgärder för att skydda bam mot videovåld kräver ett engagemang och ansvarstagande av bamets föräldrar eller andra vårdnadshavare. Dessa är ju de enda som i praktiken har möjlighet att kontrollera vilka filmer bamen faktiskt ser. kvinnoförbundanser att utredningen har en alldeles för defen- Prop. 1989/90:70 sivinställning och att fömtom attitydskapande insatser också lagstift- Bilaga 3ningsåtgärder krävs. Liknande synpunkter uttrycks av och frihet. framhåller att allas rätt till oinskränktmänniskovärde är viktigare än näringsfriheten och rätten att exploateramänniskors drömmar, osäkerhet och behov av spänning i tillvaron. Spekulativtvideovåld motverkar respekten för människovärdet och innehåller ofta även sexistiskaoch rasistiska inslag.