prop · GD0387 · 1989-12-31 00:00:00 — instämmer i huvudsak i utredarnas bedömning och tillslyrkerförslaget om att lag om intemationella familjerällsfrågor beslutas. Iovannämnda slutbetänkande av familjelagssakkunniga framhålls att den allmännainternationella familjelagstiftningen bör samlas i en lag för all erhålla enbättre överblick och tillämpning. , ,delar den uppfattningen och ser fram mol en sådan översyn. Vi stödjer förslageteftersom vi tror alt sådan översyn skulle öka överskådlighelen och förbättrainformationen så att människor har en möjlighet att bedöma sin situation iförhållande till lagstiftningen. När del gäller internationell familjerätt ärdet ofta människor som inte kan vårt lands språk. Del är därför svårt för dem atlt. ex. tillgodogöra sig en så pass komplicerad lagtext som del här rör sig om. 1912års lag (lag om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskapsrättsverkningar) och lagen (lag om intenationella rättsförhållanden rörande dödsbo) berör de förhållanden som uppstår vid äktenskapsupplösning och dödsfall. De gällande reglerna har ofta givit oöverskådliga och övertaskande konsekvenser för berörda parter. Lagar nas regler har varit okända för folk i gemen och inte anpassade lill situatio nen i dagens med ca en miljon invånare med utländska rötter och 74 ett stort antalblandäktenskap där makama har olika nationalitet vid Prop. 1989/90:87äktenskapets ingående. Därför hälsar SSKF del nu lagda förslaget med Bilaga3 tillfredsställelse. Rentallmänt önskar SSKF framhålla all del är av stor vikt alt den tillämpligalagstiftningen utformas så all den följer rådande jämställdhels-uppfattningaroch rättsförhållanden. Vi anser att det nu lagda förslaget är ell viktigt stegi den riktningen även om vi har synpunkter på de öppningar till undanlag, somutredningen gör. Vi återkommer med våra synpunkter om detta. SKVtillslyrker att del nya lagförslaget om intemationella familjerällsfrågorantas. Mängden av olika nationella lagar och konventioner gör att en fortsattreglering av hela den intemationella familjelagstiftningen är nödvändig. Ävensvenska lagar med föråldrat synsätt behöver förnyas. Fredrika-Bremer-Förbundelinstämmer i utredningens slutsatser. Förbundet vill dock starkt betona viklenav informaiion till utlandssvenskar om den ändring den nya lagstiftningeninnebär från nationalitets- till hemvislprincipen. Ivårt land har man kommit långt beträffande jämställdheten på familjerättensområde och svenska medborgare utomlands känner sig förmodligen trygga imedvetandet om detta. Att det hädanefter kan gälla andra lagar för dem än förövriga svenska medborgare, kommer de förmodligen all vara okunniga om lång lidframöver, om inte tillfredsställande information ges. RÖKSanser att det är nödvändigt alt vi får en moderniserad lag som reglerarinternationella familjerällsförhållanden. Förslaget har därför en stor uppgiftatt fylla genom all det ersätter en del föråldrade regler. Del är l.ex. bra att1912 års lag om vissa intemationella rättsförhållanden rörande äktenskapsrättsverkningar försvinner och ersätts av bestämmelser i den nya lagen. Dennya lagstiftningen reglerar dock inte hela den intemationella familjerätten.RÖKS håller med familjelagssakkunniga om att hela den allmänna intemationellafamiljelagstiftningen bör samlas i en lag så att lagstiftningen blir lättare atlöverblicka och tillämpa. Enligt ROKS:s mening bör detta ske . RÖKSkonstaterar med tillfredsställelse all lagförslaget till skillnad mol många andra lagförslag och lagar utgår från alt mänskligheten beslår av kvinnliga och manliga individer. Det är naturligt att texten innehåller både "hon" och "han". Detta är också bra som exempel för annanlagstiftning. Svenskarsom flyttar utomlands är oftas omedvetna om vilken eller vilka t>"3ga ilagar som i framliden kommer all bli gällande rörande deras förmögenhetsrättsligafrågor, eller vilka arvsregler som kommer till tillämpning. Möjligen beaktas arbelslagslifiningen,skattefrågorna och vissa trygghels-frågor som försäkringar och sjukvårdsfrågor.Det kommer säkerligen som en stor överraskning för många all de kan bliunderkastade ell annat lands bestämmelser på så privaträttsliga frågor sombodelning och arv. Dethar säkeriigen också visat sig i många fall att man gjort felaktiga anlagandenom vad som skall hända i sådana frågor. 1 många fall har olika lagar blivit gäUandepå en gång, vilket leder lill onödiga processer och kostnader. Med150 olika rättsordningar över världen är det svårt även för jurister attöverblicka konsekvenserna. Varje fall måste penetreras för sig. De svar somjuristen ger kan ändå visa sig vara felaktiga. Endast domstolsprövning, och i undantasfallregeringsbeslut, ger definitivt besked. Delråder alltså en otrygghet för den enskilde individen. Enbart i tillämpasfyra olika begrepp när det gäller bosättning: del socialrättsliga, det skatterällsliga,del valutarällsliga och det som gäller folkbokföring. Det är inte alllidmöjligt att få besked om vad som gäller i olika situationer. Sannolikt är delinte enklare att få besked i andra länder. Nuär de naturligtvis så, atl betydelsen av vad svensk lag stadgar är begränsad.Ändock måste del anses ha stor betydelse all en reglering sker och framför alltalt möjligheten atl träffa avtal om lillämlig lag ökas. Detta är viktigt ävenom hemvislbegreppet blir än svårare all definiera. Delär högst angelägel att utlandssvenskar och emigranter genom trycksaker blirinformerade om de lagar som gäller och om förändringar i dessa. Föreningen ärför sin del beredd all medverka härtill. Jusliliedepartemenlelbör vara skyldigt alt utförda information, bl.a. förslagvis i alla passangående, rättigheter och skyldigheter för den som är svensk medborgare. Varjeperson som begär tillfällig adressändring lill ullandel eller stadigvarandeutflyttning skall i samband därmed förses med en utförlig information om effektemaav flyttningen när det gäller hur svensk lag tillämpas inom t. ex. följandeområden: bamomsorg(bambidrag, underhållsbidrag m. dödsfall(arv, boutredning) rösträtt(anmälan till röstlängd m. äktenskapsskillnad(bodelning, underhåll) Vadsom särskilt bör framhållas är skillnaden mellan arvslagsliftning ur familjerältsligsynpunkt och ur skatterättslig synpunkt. Detsamma gäller förmögenhetsförhållanden. Tillinformationen bör också fogas en uppmaning all la reda på vad som gäller i del nyabosättningslandet. 2Nationalitets-eller hemvistprincipen Prop. Encentral fråga för bestämmelser om lagval inom den intemationella familjerättenär valet mellan nationalitets- och hemvislprincipen. Familje-lagsakkunniga harvall att bygga lagförslaget på hemvistprincipen. Principen blir då densamma som i lagen om intemationellafaderskapsfrågor. Likaså kommer lagstiftningen härigenom alt inom den intemationellafamiljerätten närma sig den nordiska regleringen på området. Uppsalauniversitets juridiska fakultetsnämnd: Förslagetinnefattar i sak och framför allt en övergång lill hemvistet såsom främstaanknytningspunkten på det familjerällsliga området. Del är här fråga om ettfullföljande av en utveckling som pågått i praxis och som har sillmotstycke i de flesta västliga länder. Rättspolitiskl innebär detta ell ökatbeaktande av sociala och ekonomiska faktorer i ett samhälle präglat dels avökad rörlighet, i fall främst invandring, dels av starkare accent på denträngre familjen föräldrar och bam som samhällelig gmndcdl. Molell lagstiftande av utvecklingen i angivet hänseende har fakultetsslyrelsensom redan framgått ingen invändning. Även de lill lagvalsreglerna knutna reglemaom svensk domstols behörighet innebär mer fullständiga och rationellalösningar än vad som gäller. 1lagstiftning rörande äktenskap och andra familjerättsliga förhållanden berörspå etl särskilt sätt frågor som hänger samman med den kristna människosynen.Del är enligt uppfattning viktigt alt man på detta område inteaccepterar en lagstiftning och rättstillämpning i vårt land som alltför mycketavviker från vår egen rättsordning som är präglad av kristna värderingar. Domkapitletfinner del därför rikligt att hemvistprincipen får genomslag i princip fullt ul.Namnlagstiftningens tidigare tillämpning av hemvistprincipen på isländskamedborgare i visade emellertid på nödvändigheten av vissa avsteg. Detkan alltså bli nödvändigt med sådana avsteg också på de områden som berörs avden nu föreslagna lagstiftningen. Att i förväg peka på sådana situationer ärknappast möjligt. Man kan ifrågasätta om det inte borde finnas någon slagsgeneralklausul som gör det möjligt för svensk domstol all i vissa fall avvikafrån huvudregeln om tillämplig lag. Samfundetinstämmer i all domicilprincipen är att föredra framför natio nalitetsprincipen på de områden förslaget gäller och föster också stor vikt 77 7 1989/90. I saml Nr 87 vidden möjlighet lagen ger makar all träffa avtal om tillämplig lag såvitt Prop.1989/90:87 avser deras förmögenhetsförhållanden och en arvlåtare att förordnaom Bilaga 3 tillämplig lag för rätt till arv. Den föreslagna lagen kan kommaalt medföra stora ekonomiska konsekvenser för många varför advokatsamfundetanser det angelägel alt tillförlitlig information ges allmänheten, inte minslutlandssvenskar, om lagens innehåll, och då framför allt om de möjligheter somfinns all avtala om tillämplig lag. Enhuvudfråga för familjelagssakkunniga uppges ha varit all bedöma om en personshemvist eller nationalitet skall bilda utgångspunkt för valet av tillämplig lagi en kommande lagstiftning. Man har därvid funnit all hemvislprincipen är attföredra framför nationalitetsprincipen. Delta innebär bland annat att intemsvensk lag kommer all tillämpas för flertalet invandrare i i fråga omde rättsområden som regleras i lagförslaget. tillstyrker att hemvislprincipenfår ell ökat genomslag på bekostnad av nationalitetsprincipen i fråga om familjerällsligaförhållanden med internationella inslag. Möjligen förhåller det sig så atthemvistprincipen i sådana sammanhang i praktiken redan tillämpas i mycket störreomfattning än vad som enligt gällande bestämmelser borde ske. Del får därföranses vara lill gagn för alla om denna praxis nu också vinner stöd i lag. Sparbanksföreningenhar inget all invända mot förslaget som helhet. Ett införande avhemvistprincipen innebär en förenkling av regelsystemet och utgör enanpassning lill övrig lagstiftning i . hållervidare med om att hemvistet i de flesta fall är den mest naturliga gmnden vidvalet av tillämplig lag. Hemvislprincipeninförs dock inte i någon renodlad form. Ett viktigt undantag är t. ex. atlmakar skall kunna avtala sinsemellan om vilken lag som skall vara tillämplig påderas förmögenhetsförhållanden. Rätten atl avtala om atl annan lag skall varatillämplig begränsas dock av att makarna måste ha rimlig anknytning till denstat var slag de väljer som tillämplig. Beträffandemakars förmögenhetsförhållande stadgas i 4 kap. 2 § undantag från regeln om hemvislprincipeninnebärande att om makar eller blivande makar genom avtal bestämt all en visslag skall tillämpas på deras förmögenhetsförhållande skall del gälla fömtsattatt de avser en lag i ett land där någon av dem haft hemvist när avtalet ingicks. Dethar i belänkande påpekats all man genom ell införande av hemvistprincipen i många fall undviker all i tillämpa ell lands lagar vilka strider mot svenskt rättsmedvetande och svensk rättsuppfatt ning. Härigenom undviker man också olyckliga kollisioner mellan olika kulturer och olika rättsuppfattningar. Etl problem som i ökat i takt med den ökande invandringen. Genom all föreslå en regel som den nämnda föreligger en stor risk för all eftersträvade syften inte uppnås. Iställetinnebär denna regel all mölighelen atl i tillämpa utländsk Prop.1989/90:87 lag, trots all man kanske har sin hemvist här, ånyoöppnas. Bilaga 3 Särskilt olyckligt blir det i de fall den utländska lagenstrider mol svensk lag. Föratt komma till rätta med denna risk för olägenhet föreslår sparbanksföreningenall regeln i 6 kap. 10 § rörande "order public" ändras så alt denomfattar också avtal som träffats mellan makar eller blivande makar enligt ettfrämmande lands lag. Härigenom kan man behålla möjligheten att avtala om annantillämplig lag som man garderar sig mot att i behövertillämpa lag som strider mot den svenska lagen. anser att man i de flesta fall nu bör utgå från hemvislprincipen.Det innebär alt svensk lagstiftning kommer all användas för människor som boroch har boll i , men som inte är svenska medborgare.Detta är naturligt i , som har en stor andel invandrare. Altframhålla hemvist som gmnd för lagstiftning är hell rikligt. Del är en klarfördel att gällande familjelagstiftning kommer att slå i samklang med värderingari vederbörandes levnadsmiljö. Viansluter oss till förslaget om all lag bör tillämpas enligt hemvistprincipenom inget annat avtalats. Vi ansluter oss till detta i de fall avtal inte har träffatsoch anser att en lidsgräns för lagbudet förefaller vara väl avvägd.Vi tror atl del ökar rättssäkerheten genom att det gör det lättare att förståoch informera sig för den enskilda människan. En enklare lagstiftning görockså att de handläggare, som sysslar med frågorna får goda kunskaper om lagenoch intentionema bakom densamma och dess rättstillämpning. Inomde områden som lagförslaget omfattar är hemvislprincipen all före dra framför nationalitetsprincipen. Det är naturligare att lagen där man stadigvarande bor tillämpas än all medborgarskapet styr lagvalet. Hemvistprincipen är redan praxis i och del är en fördel om samma ordning gäller i förhållande till andra länder. 3 Tillämpliglag Prop. Lagförslagetger makar och blivande makar rätt att genom avtal bestämma lagval ifråga ommakarnas förmögenhetsförhållanden. 2§ 2sl anges all "Avtalet skallvara uttryckt i skrift eller otvetydigt framgå av äktenskapsförord eller annanhandling." Förutom äktenskapsförord, som uttryckligen nämns ibestämmelsen, anges i motiven som exempel inbördes testamenten och bodelningshandlingar(s 261). Del är sannolikt en ren tillfällighet att de uppräkande handlingarnaenligt svensk rätt har en gemensam nämnare; de skall bevittnas. Delta krav lordeinte kunna uppställas här (jfr dock 4 kap. 11 § i förslaget samt specialmotiveringenhärtill, s 277). Oberoende härav kan det ifrågasättas om äktenskapsförordbehöver anges särskilt i paragrafen. Bestämmelsen föreslås få följande lydelse. "Avtaletskall otvetydigt framgå av skriftlig handling". Omäktenskapsförord skall nämnas som exempel på avtal bör bestämmelsen ändock gesen annan språklig utformning, eftersom äktenskapsförord är en skriftlighandling; tex "Avtaletskall otvetydigt framgå av äktenskapsförord eller annan skriftlighandling". Slutligenföreslår hovrätten följande språkliga ändringar. 4 kap. 5 § 1 stförsta meningen "Enbodelning .... förmögenhetsförhållanden i övrigt . Förslagetär motiverat av att även bodelningen är en del av regleringen av makarnasförmögenhetsförhållanden. Beträffande4 kap. 2 § anförs i betänkandet (sid 260) att avtalet skall avse makarnasegendom i sin helhet. Enligt tingsrättens mening måste för tydlighetens skulldenna regel komma lill ullryck i lagtexten. 4kap 3 § andra stycket i lagförslaget behandlar byte av tillämplig lag för makarsegendomsförhållanden. Enligt tingsrättens mening framstår den föreslagnatidsfristen som väl kort med hänsyn till den ingripande förändringett lagbyte innebär. Det torde förekomma att makar har svag anknytning till enstat där de varit bosatta och, måhända , har hemvist.Tingsrätten, som även vill framhålla behovet av stabilitet iegendomsförhållandena, förordar atl nämnda tidsfrist bestäms liW . Urrättssäkerhetssynpunkt vinns därmed också den fördelen atl bedömningen av ommakar har hemvist i en stal underlättas. I detta sammanhang vill tingsrättenäven framhålla all del torde föreligga behov av effektiva injörmalion.sålgärderbeträffande reglerna om tillämplig lag för makars förmögenhetsförhållanden. I betänkandet (sid 272)anförs att bestämmelsen i lagförslagets 4 kap. 6 § första stycket innebär att ett i ej gällande utländskt avgörande medför alt man vid lottläggningen av den egendom som finns i del land där avgörandet meddelats följer den fördelning av egendomen som del 80 Tingsrätten finner det kunna ifrågasättas om Prop.1989/90:87 bestämmelsen har denna innebörd. Om etl utländskt avgörande, somej Bilaga 3 gäller i , skall anses medföra all egendom i utlandettillhör en make bör detta framgå av lagtexten. Enligtförslaget skall avtal mellan makar om tillämplig lag på makarnas förmögenhetsförhållandeni vissa fall, för all bli gällande mot tredje man, registreras i . Av specialmoliveringen(se betänkandet s 277 O framgår atl handlingen skall inges lill tingsrätt somöversänder densamma lill äklenskapsregistrel, vilket förs av SCB. a. tingsrällema lill SCBs äklenskapsregis-ter regleras i förordningen(1987:1022) om äklenskapsregistrel. En utvidgning av tingsrällemas uppgiflsskyldighettill äklenskapsregistrel enligt förslaget fömtsätter en komplettering avovannämnda förordning med avseende på ifrågavarande typ av avtal. Hänvisningeni 3§ förordningen om äklenskapsregistrel till 1904 års lagstiftning bör ändrastill all avse den nya lagen. Slutligenanser SCB all del kan vara lämpligt all upplysningsvis i själva lagen hänvisa tillförordningen om äktenskapsregistret. Delavsteg som de sakkunniga föreslår då makar i fråga om sina förmögenhetsförhållandenkan träffa avtal om tillämplig lag känner stor tveksamhet inför. Ellavtal om tillämplig lag skall slutas mellan två jäm-starka parter i ensituation där man inte riskerar ett utnyttjande från någon av partema. Enligtdomkapitlets mening kan den föreslagna bestämmelsen utnyttjas otillbörligt aven starkare part. menar bestämt, atl svensk domstol inte skallbehöva tillämpa en lag som direkt strider mot bärande rättsprinciper i vårtland i vart fall inte om någon av parterna bestrider alt den avtalade lagenskall äga tillämpning. I2 § andra stycket kan enligt samfundels mening saklöst utgå "vara uttryckti skrift eller". Föreningenjurister vid allmänna advokatbyråer: 4kap 2 § och 11 §: Enligt lagförslaget är avtal mellan makar om tillämplig lag rörande makamas förmögenhetsförhållanden bindande mellan parter na om fömtsättningama i övrigl i förslaget är uppfyllda. Lagvalsavtal skall också efler registrering i gälla mol tredje man enligt förslaget. Sådanaavtal bör enligt föreningens mening kunnajämkas eller förklaras Prop.1989/90:87 ogiltiga om de vid sin tillämpning skulle ge oskäligt resultat fören av Bilaga 3 partema eller för tredje man. Makama kan ju ha träffat avtal omtillämplig lag i sitt hemland. När makama sedermera tagit hemvist i ochboll här sker äktenskapsskillnad. Bodelning sker enligt den malerielk utpekadeutländska lagen. Svensk lag skall tillämpas i själva bodelningsförfarandeenligt förslagets 4 kap 5 § . Om den utländska lagen leder lill ett materielltoskäligt slutresultat i bodelningen måste den kunna angripas. Föreningenvill här efterlysa regler eller uttalanden som möjliggör detta. Tänkbart är atllagvalsavialel kan angripas genom analogi med avtalslagen, trots all detta lagvalsavtalegentligen ej är ell förmögenhelsrällsligt avtal. Mer tveksamt är ombodelningen i en klandertalan kan angripas, då ju även i den tvisten denmateriellt utpekade utländska lagen är tillämplig. Föreningenhar inga invändningar mot övriga lagförslag. Enkonsekvens av lagförslaget om än oundviklig blir att utländsk lag i störreutsträckning än kommer att vara tillämplig i fråga om svenskamedborgare som har flyttat utomlands. Sådan lag skall lill och med under vissaförhållanden tillämpas beträffande svenska medborgare som återvänt till Sverigeefter atl ha varit bosalla utomlands under . Eftersom lagförslaget,om del genomförs, kan komma alt medföra oväntade konsekvenser för en ulftyllad"vanlig" svensk medborgare, bör stalsmaktema ombesörja att de som kankomma att beröras av lagen erhåller särskild information om lagens verkningar. Tillskillnad mol vad som gäller enligt lag om intenaliondla rättsförhållandenrörande äktenskap m. m. öppnar förslaget möjlighet för makar eller blivandemakar att i viss utsträckning själva bestämma vilket lands lag som skall varatillämplig på deras förmögenhetsförhållanden. Härigenom kan del visserligenuppkomma viss risk för att del görs förmögenhetsrätlsliga dispositioner somblir till skada för tredje man. Genom atl del i lagförslaget uppställs krav påregistrering av sådana lagvalsavtal (4 kap 11 § ) torde emellertid risken fördetta slags dispositioner vara begränsad. Med registrering avses enligtförslaget hela förfarandei för registrering enligt . Iklarhetens intresse borde delta möjligen framgå av lagtexten, exempelvis genomen hänvisning till 16 kapitlet i . Skyddför tredje man tillgodoses också genom regler i 4 kap 10 §. In skränkningar som i en utländsk lag föreskrivs beträffande en makes rätt all förfoga över sin fasla egendom eller tomträtt här i landet får nämligen inte åberopas mot tredje man. Detsamma föreslås gälla i fråga om en makes räll all förfoga över sin övriga egendom eller all ådra sig betalningsskyldig- hel, om tredje man och maken befann sig i vid rättshandlingens ingående. Här gäller dock som fömtsättning att tredje man inte känt lill eller bort känna till inskränkningen. Borgenärsskyddet förefaller i delta sammanhang för bankemas del något tunt, eftersom kravet på den goda tron för sådana institutioner som bekant normall ställs mycket högt. Bankföreningensmening bör kravet på god tro inte ställas så högt alt Prop. 1989/90:87exempelvis en enskild banktjänsteman fömtsätts känna till innehållet i Bilaga 3 tillämplig utländsk lag. Detta bör framgå av bestämmelsen på delsättet alt orden "eller bort känna till" i paragrafens tredje styckeutgår. Enligtförslaget öppnas möjligheter för makar all träffa avtal om vilken lag de önskartillämpa. Vi måste framhålla vår tvekan mol denna ståndpunkt. Den kan komma altinnebära atl lagstiftning som är negaliv för kvinnor kan bli tillämplig. FPKanser alt lagen i delta fall måste se lill kvinnors behov, eftersom del finnskvinnor som lever förtryckta i äktenskap där de inte själva kan ta tillvarasina rättigheter. Förprincipen att kunna välja lag talar, alt man i förarbetet lillHaag-konventionen om tillämplig lag för rätten lill arv, särskik framhållit altmöjligheten "all välja lag" är en fråga kring vilken ländema bordeenas. Med tanke på detta är det kanske inte särskik lämpligt all la bort dennamöjlighet. Förbundet vill ändå påpeka den fara vi ser i detta förfarande. Utredningenföreslår att makar vid äktenskaps ingående, under äktenskap och vid dessupplösning kan träffa avtal om vilken lag som skall tillämpas på derasförmögenhetsförhållanden. Vi accepterar förslaget även om vi känner en visstveksamhet humvida man kan uppNå en jämställd och rättvis fördelning i den oftakonfliklladdade situationen vid ell äktenskaps upplösning. Detta inte minst medhänsyn lill de annorlunda synsätt på kvinnors och mäns inbördes relationer somfinns i många andra kulturer. 2§ Del är utmärkt atl det klargörs, atl enligt svensk lag makar kan bestämma allviss lag skall tilämpas på deras förmögenhetsförhållanden. Alla som flyttar ulur landet bör uppmanas atl komma sams om vad som skall gälla innan självautflyttningen sker. Somovan sagts kommer dock betydelsen av en överenskommelse för ulländssvenskamaalt vara begränsad. Emellertid finns i flera utländska lagar motsvarande regleroch de svenska avtalet kan, eventuellt efter vederbörlig registrering, vinnagiltighet även i del andra landet. Över huvud laget anser föreningen detangeläget all ulländssvenskama görs uppmärksamma på själva problematiken ochmöjligheten atl genom atl anlita juridisk expertis i flera länder förrådgivning i görligaste mån vinna klarhet om vad som gäller i det enskildafallet. Föreningenavser för sin del all på allt sätt försöka sprida kännedom i dessa frågor. Föreningenmenar inte all den nu gällande s. k. oföränderlighelsregdn under alla förhållanden måste bibehållas, men för atl inte komma överras kande för makama bör förändringen i den äktenskapliga förmögenhets- 83