prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — b) aktiebolag ochekonomisk förening vars verksamhet är uppdelad på verksamhetsgrenar, som äroberoende av varandra, såvida en person genom aktie- eller andelsinnehav,avtal eller på därmed jämförligt sätt har den reella bestämmanderätten översådan verksamhetsgren och självständigt kan förfoga över dess resultat. Somfåmansföretag räknas dock inte aktiemarknadsbolag enligt lagen (1985:571) omvärdepappersmarknaden. Som fåmansföretag räknas inte heller bostadsföreningaroch bostadsaktiebolag som avses i 2§ 7mom. första stycket lagen om statliginkomstskatt. Som fåmansägt handelsbolag räknas a) handelsbolag, vari en fysisk person eller ett fåtalfysiska personer ge- 8 1989/90. Nr 110 Del 1 (35 § 1 a mom, åttonde stycket) Som företagsledarei fåmansföretag skall anses den eller de personer som till följd av eget ellernärstående persons aktie- eller andelsinnehav i fåmansföretaget eller annan liknandegrund har ett väsentligt inflytande i företaget eller - där fråga är om företagsom avses i sjunde stycket b) - den som har den reella bestämmanderätten överviss verksamhetsgren och självständigt kan förfoga över dess resultat. (35 § 1a mom. nionde stycket) Vid tillämpning av detta moment skall såsom närståendeperson räknas föräldrar, far- och morföräldrar, make, avkomling elleravkomlings make, syskon eller syskons make eller avkomling samt dödsbo variden skattskyldige eller någon av nämnda personer är delägare. Med avkomlingavses jämväl styvbarn och fosterbarn. (35 § 1 a mom. sjätte stycket) Har lån lämnats i strid mot bestämmelserna i 12 kap.7§ aktiebolagslagen (1975:1385) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m. ulgör lånebeloppet, //// den del återbetalning ickeskett, intäkt av tdlfällig förvärvsverksamhet för låntagaren. nom sill andelsinnehav eller på annat sätt har ettbestämmande inflytande; samt b) handelsbolag, vars verksamhet är uppdelad påverksamhetsgrenar som är oberoende av varandra, såvida en person genomandelsinnehav, avtal eller på därmed jämförligt säll har den reellabestämmanderätten över sådan verksamhetsgren. Med ägare enligt åttonde och tionde styckena avses den som- direkt eller genom förmedling av juridisk person - äger eller på därmedjämförligt sätt innehar aktie eller andel i företaget. Som företagsledare i fåmansföretag eller fåmansägthandelsbolag skall anses den eller de personer som till följd av eget ellernärstående persons aktie- eller andelsinnehav i företaget eller annan liknandegrund har ett väsentligt inflytande i företaget eller - där fråga är omföretag som avses i åttonde stycket b eller tionde stycket b - den som har denreella bestämmanderätten över viss verksamhetsgren och självständigt kanförfoga över dess resultat. Vid tillämpning av denna anvisningspunkt skall såsomnärstående person räknas föräldrar, far- och morföräldrar, make, avkomling elleravkomlings make, syskon eller syskons make eller avkomling .samt dödsbo variden skattskyldige eller någon av nämnda personer är delägare. Med avkomlingavses jämväl styvbarn och fosterbarn. Har penninglån lämnats i strid mot bestämmelserna i 12kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggandeav pensionsutfästelse m. m., skall lånebeloppet beskattas hos låntagaren somintäkt av tjänst, såvida inte synnerliga skäl föreligger mot detta. ''*Har skattskyldig i sin tjänst verkstäUt resor som varit förenade medövernattning utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt att åtnjutaavdrag icke blott för kostnaden för själva resan utan jämväl för den ökning ilevnadskostnaden, som den skatiskyldige kan hava fått vidkännas på den grund,att han vistats utom sin vanliga verksamhetsort, sÅ-som för hoteUrum, ökadkostnad för föda osv. Därest i tjänst, som avses i punkt4 andra stycket avanvisningarna tiU 32 §, anvisats särskild ersättning för kostnaderna, fåravdrag dock icke äga rum. Har enligi 2 kap. 14 § 3 lagen (1990:00) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter trakta-mentsersältningar och andraersättningar icke upptagits såsom intäkt, må ej heller de emot ersättningarnasvarande kostnaderna avdragas. 1 första stycket avsedd ökning i levnadskostnaden skall,där den skattskyldige inte visar större ökning, anses ha uppgått tiU ettbelopp motsvarande den ersättning som av arbetsgivaren utgivits förkostnadens täckande (traktamente), dock högst lill belopp som i enlighet medvad nedan i detta stycke sägs motsvarar största normala ökning ilevnadskostnaden. fastsläUer för varje kalenderår ett belopp(normalbelopp) motsvarande största normala ökning i levnadskostnaden för ettdygn. Resan skaU anses ha varat det antal dygn som motsvarar antaletövernattningar Omfattar vistelse på en och samma ort än 15 Harskattskyldig i sitt arbete företagit resor som varit förenade med övernattningutom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt till avdrag för den ökning ilevnadskostnaden, som /ia« har haft på grund av att han vistats utom sinvanliga verksamhetsort. Den vanliga verksamhetsorten utgörs av ett område inomett avstånd av från den skattskyldiges tjänsteställe. Med vanligverksamhetsort likställs ett område inom ett avstånd av från denskattskyldiges bostad. Tjänsteställe är den plats där en arbetstagare fullgörhuvuddelen av sitt arbete. Om detta sker under förflyttning eller påarbetsplatser som hela ttden växlar, anses som tjänsteställe i regel den platsdär arbetstagaren fullgör en del av sitt arbete, såsom att hämta och lämnaarbetsmaterial eller utföra förberedande och avslutande arbetsuppgifter. Omarbete på varje arbetsplats pågår begränsad tid enligt de villkor som gällerför vissa arbetstagare inom byggnads- och anläggningsbranschen eller därmedjämförliga branscher skall den skattskyldiges bostad anses som tjänsteställe. Kostnadsökning enligt första stycket kan avse utlägg förlogi, merkostnad för måltider samt diverse småutgifter Hararbetsgivare för förrättning inom riket utgiva ersättning för att täckakostnadsökningen för måltider och småutgifter ~ dagtraktamente -, och visarden skattskyldige inte större ökning, medges avdrag med belopp motsvarande denuppburna ersättningen, dock högst per dag (heU maximibelopp fördag). Detta maximibelopp avser kostnadsökning för måltider och småutgifterunder varje hel dag som har tagits i anspråk för resan. Som hel dag anses ävenavresedag om re- ''Lydelseenligt prop. 1989/90:74. dygn i följd, skall från och med del sextonde dygnet såsomstörsta normala ökning i levnadskostnaden räknas sex tiondelar avnormalbeloppet. Vid taxeringar skall för skattskyldig som vidarbete inom byggnads- och anläggningsbranschen fortlöpande haft sinarbetsplats förlagd till en och samma ort utanför den vanliga verksamhetsortenunder än för tid därefter såsom största normala ökning i levnadskostnadenanses ett belopp motsvarande den del av normalbdoppei som avser kost vidförrättning som pågått längre lid än ökat med faktisk koslniid för logipå arbetsorten. Vill skattskyldig visa att kostnadsökningen i en och sammaijänst varit större än avdrag som beräknats i enlighet med vad nu sagts, skallutredningen avse hans samtliga förrättningar i nämnda tjänst under beskattningsåret;dock att i fråga om avdrag för ökning i levnadskostnaden i följd på en och samma ort eller under förrättning på utrikesort levnads-kostnadsökningen får beräknas för varje förrättning för sig. Avdrag för ökade levnadskostnader är däremot ickemedgivet enbart på den grund, att den skattskyldige har sitt arbete på annanort än den, där han har sin bostad. Har den skattskyldige bosatt sig på annanort än den, där han har tjänst eller anställning, eller antagit arbete, somskall utföras på annan ort än den. där han är bosatt, är avdrag i regel ickemedgivet. Avdrag medgives dock för det fall, att anställningen avser endast enkortare tid eUer skall bedrivas Å flera olika platser eller det av annananledning icke skäligen kan ifrågasättas, att den skattskyldige skall avflyttattll den ort, där arbetet skall utföras. Oavsett vad / nästföregående stycke sägs ägerskattskyldig, som på grund av sitt arbete bosatt sig på annan ort än den därhans familj är bosatt, därest det med avseende på ma- san har påbörjats före och hemkomstdag om resanhar avslutats efter . Om resan har påbörjats senare eller avslutatstidigare skall avdraget bestämmas till högst ett halvt maximibelopp. Om den skattskyldige inte fått ersättning frånarbetsgivaren för att täcka kostnadsökning för måltider och småutgifter men görsannolikt att han haft sådana merkostnader medges avdrag enligt schablon med75 kronor per dag. Vill skattskyldig visa att kostnadsökningen i en ochsamma anställning varit större än avdrag som beräknats i enlighet med vad nusagts, skall utredningen avse hans samtliga förrättningar inom riket i nämndaan-stäUning under beskattningsåret. Avdrag för kostnad för logi vid förrättning inom riketmedges med belopp motsvarande den faktiska utgiften. Kan den skattskyldigeinte visa logikostnaden medges avdrag med belopp motsvarande ersättning somuppburits från arbetsgivaren -nattraktamente. Detta avdrag får dock inteöverstiga per natt {maximibelopp för natt). När arbete utom den vanliga verksamhetsorten varttförlagt till en och samma ort inom riket i enföljd bedöms rätten lill avdrag och beräknas detta enligt bestämmelserna ipunkt 3 a. En löpande förrättning anses bruten endast av uppehåll som beror påatt arbetet förläggs till annan ort Har skatiskyldig som har rätt ttll avdrag för ökadelevnadskostnader enligt denna punkt erhållit kostförmån skall avdragetreduceras med hänsyn härtill. Kostnadsökning under förrättning som vartt förenad medövernattning på utrikes ort. får beräknas för varje förrättning för sig.Avdraget skall även här, om den skatiskyldige inte visar större ökning, ansesha uppgått till belopp som motsvarar den kostnadsersättning som arbetsgivarengi- kesförvärvsverksamhet, svårighet att anskaffa familjebostad eller annan därmedjämförlig omständighet icke skäligen kan ifrågasättas, att familjen skallavflytta till den skattskyldiges bostadsort, åtnjuta avdrag för den ökning ilevnadskostnaden som föranledes av den skilda bosättningen. Om båda makarnaäro berättigade tdl sådant avdrag, skall, där makarna ej överenskommit om annanfördelning,det sammanlagda avdraget ttUkomma dem med hälften var. Vad här sagts skall,såvitt avser makar, icke äga tillämpning i fall som i 52 § 2 mom. sägs. Avdraget för merkostnad för måltider ochsmåutgifter får dock inte överstiga belopp som kan anses motsvara störstanormala ökning i levnadskostnaden för respektiveförrättningsland. En avdragsgill fördyring avseende ökadelevnadskostnader kan inte anses föreligga enbart av den anledningen att denskattskyldige arbetar på annan ort än den där han har sin bostad. Avdragmedges dock i följande fall, nämligen om arbetet avser endast , arbetet visserligen itite kan betecknas som kortvarigtmen ändå typiskt sett är tidsbegränsat liU sin natur eller sådant att en fastanknytning till den tidigare bostadsorten krävs, arbetet skall bedrivas på flera olika platser eller det av annan anledning inte skäligen kan ifrågasättas attflyttning bör ske till arbetsorten. Oavsett vad som ovan sagts har en skattskyldig, som pågrund av sitt arbete flyttat ttll ny bostadsort, rätt tdl avdrag för ökadelevnadskostnader om bostad för den skattskyldige, dennes make, sambo ellerfamilj behållits på den tidigare bostadsorten och sådan dubbel bosättning ärskälig på grund av makes eller sambos förvärvsverksamhet, svårighet att anskaffa fast bostad på verksamhetsorteneller annan särskild omständighet. Avdrag enligt denna punkt medges endast om övernattning påarbetsorten äger rum. Avdrag medges endast om avståndet mellan bostadsorten ocharbetsorten är längre än Avdrag enligt första stycket medges under längst två åroch i övrigt under längst för gifta eller samboende par och underlängst ett är för ensamstående skattskyldiga. I den angivna tiden skallinräknas tid under vilken avdrag för samma förrättning medgetts enligt punkt3. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. medges dock än som sagts , omanställningens natur eller andra särskilda skäl talar för det. Avdrag förkostnad för logi beräknas till belopp motsvarande den faktiska utgiften. Förskattskyldiga som avses i punkt 3 ovan medges dock avdrag enligtbestämmelserna i punkt 3 sjunde stycket. Ok/ungen i kostnaderna för måltideroch småutgifter på arbetsorten beräknas anttngen enligt utredning om denfaktiska kostnadsökningens storlek eller schablonmässigt. 1. för skattskyldiga som av bortovaron medgivits avdrag enhgt punkt 3 ovan och somaUtjämt uppbär kostnadsersättning från arbetsgivaren tdl per dag, 2. för skattskyldiga som medges avdragenligt första stycket till per dag (ett halvt maximibelopp) av bortovaron och därefter samt ifaU av dubbel bosättningtiU per dag (ett tredjedels maximibelopp). Har skattskyldig som har rätt till avdrag för ökadelevnadskostnader enligt denna punkt erhålltt kostförmån skall avdragetreduceras med hänsyn härtill. Den som på grund av sitt arbete vistas på annan ortän sin eller sin familjs hemort, äger rätt till skäligt avdrag för kostnad fören hemresa om avståndet mellan hemorten och arbetsorten är längreän Avdraget gäller endast kostnad för resa inom riket. Avdraget skall i regel beräknas efter kostnad förbilligaste färdsätt. Om avståndet meUan hemorten och arbetsorten eller resan företagits ttll eller från medges dockavdrag för kostnad för flygresa. Om godtagbara allmänna kommunikationer saknasfår avdrag medges för kostnader för resa med egen bil enligt den schablon som angesi punkt 4. Den somanvänt egen bil för resor i tjänsten har rätt till avdrag för kostnaden medett belopp om och för varje körd kilometer 3 c. Densom använt egen bil för resor i tjänsten har rätt till avdrag för kostnaden medett belopp om och för varje körd kilometer *'' Ifråga om annan förvärvskälla än jordbruksfastighet, annan fastighet varavinkomsten beräknas enligt bokföringsmässiga grunder eller rörelse gäller såsomallmän regel, att inkomst skall anses hava åtnjutits under det ån då densammafrån den skattskyldiges synpunkt är att anse såsom verkligen förvärvad och tillsitt belopp känd. Detta är framför allt förhållandet, då inkomsten av denskattskyldige uppburits eller blivit för honom tillgänglig för lyftning eller,såsom i fråga om bostadsförmån och andra förmåner in natura, då den på annatsätt kommit den skattskyldige till godo, detta oberoende av huruvida inkomstenintjänats eller tidigare. Har den skattskyldige på grund av sintjänst fått förvärva värdepapper på förmånliga villkor, tas förmånen upp tillbeskattning det år förvärvet skedde. Vissa intäkter, /. ex. av tjänst, ränta åi bank eller annan penninginrättning innestående medel o.s.v. kunna dockhänföras till nästföregående års inkomst, ehuru de icke uppburits eller varittillgängliga för lyftning förrän efter nämnda ärs utgång. Förutsättningenhärför är emellertid, att de intjänats under beskattningsåret och uppburitseller blivit för lyftning tillgängliga efter det årets utgång elleri varje fall så tidigt under nästföljande år, att de praktiskt taget kimna hänförastill inkomsten under beskattningsåret. Likaledes böra vissa intäkter, t. ex.hyror av en hyresfastighet, vilka influttt redan före beskattningsåretsingång, hänföras ttll nämnda års inkomst, därest de avse beskattningsåreteller del därav samt influtit 4,1fråga om inkomst av tjänst gäller såsom allmän regel, att inkomst skall anseshava åtnjutits under det år, då densamma från den skattskyldiges synpunkt äratt anse såsom verkligen förvärvad och till sitt belopp känd. Detta är framförallt förhållandet, då inkomsten av den skattskyldige uppburits eller blivitför honom tillgänglig för lyftning eller, såsom i fråga om bostadsförmån ochandra förmåner in natura, då den på annat sätt kommit den skattskyldige tillgodo, detta oberoende av huruvida inkomsten intjänats ellertidigare. Har den skattskyldige på grund av sin tjänst fått förvärvavärdepapper på förmånliga villkon tas förmånen upp till beskattning det årförvärvet skedde. Vissa intäkter skaU dock hänföras dll beskattningsåret, ehurude icke uppburits eller varit tillgängliga för lyftning förrän efter nämnda årsutgång. Förutsättningen härför är emellertid, att de intjänats senast underbeskattningsåret och uppburits eller blivit tillgängliga för lyftning föreden påföljande år Likaså skaU intäkter som uppburits eller blivtttillgängliga för lyftning efter året före beskattningsårethänföras till beskattningsåret om de i sin helhet belöper tidigast påbeskattningsåret. -SenasteIvdelse 1989:1017. före årets ingång. Särskilda regler' gällervidare enligt punkt 4 a i fråga om intäkt på grund av icke yrkesmässigavyttring av aktier, konvertibla skuldebrev, optionsrätter och andelar ivissa fall. Å andra sidan skola utgifterna och omkostnaderna förinkomstförvärvet avdragas från intäkten under det år, då de verkligen blivitav den skattskyldige bestridda, även om de avse inkomst, som tidigare förvärvatseller först beräknas inflyta. Även här gäller, att enutgift, som verkställts före eller efter beskattningsåret, kan varaatt praktiskt taget hänföra till utgift under beskattningsåret. 5Å kanexei7ipelvis, om ränta å en i en hyresfastighet intecknad skuld erlagtsomedelbart efter beskattningsårets utgång, räntan vara att anse såsom utgiftunder beskattningsåret, nämligen för det fall. att räntan hänför sig lillbeskattningsåret. Om avdrag för kostnader för reparation och underhåll avsådan fastighet, varav intäkterna beräknas enligt 24§ Imom., gäller även punkt8 av anvisningarna ull 25 §. 1 fråga om avdrag för utgifter, som hänföra sigtill realisationsvinst, gälla särskilda bestämmelser (jfr anvisningarna till36 § punkt 1). Ienlighet härmed skola fordringar för utfört arbete räknas såsom intäkt för detår, varunder de inflyta, och utgifter vilka icke giddits, avräknasfrån intäkterna , varunder de betalas. Ränta å penningar, sominnestå i bank å sådan räkning, å vilken räntan gottskrives insättaren per den31 december, anses såsom nämnda dag influten intäkt, medan däremot ränta åpenningar, som innestå å annan räkning, räknas såsom inkomst , dåräntan förfaller till betalning, även om räntan till någon del belöpt å etttidigare eller senare år Oin någon upplåltt avverkningsrätt till skog mot betalning,som skall erläggas under loppet av . skall såsom inläkt för varje årupptagas den del av köpe- A andra sidan skall utgifterna och omkostnaderna förinkomstförvärvet avdragas från intäkten under det ån då de verkligen blivit avden skattskyldige bestridda, även om de avser inkomst, som tidigare förvärvatseller först beräknas inflyta. På motsvarande sätt som ifråga om ituäkter gäller dock även hän att en utgift, som betalats efter den15 december året före beskattningsåret eller före året efterbeskattningsåret, kan vara att hänföra till utgift under beskattningsåret. skillingen, som influtit. Avdrag förminskning i ingående virkesförråd m.m., vartiU upplåtaren kan varaberättigad, fördelas därvid på de särskilda åren i förhållande tid den undervarje år influtna likviden. Detsamma gäller i tillämpliga delar i fråga omannan terminsvis inflytande intäkt i egentlig mening. Ifråga om intäkt vidicke yrkesmässig avyttring av fast eller lös egendom är det däremot utanbetydelse om intäkten skaU uppbäras på en gång eller i särskilda terminer Såskall realisationsvinst respektive realisationsförlust beräknas med hänsyn tiUköpeskiUingens totala belopp, oavsett om detta skaU betalas på en gång ellerterminsvis. '** Äger fastighet av annat slag än som nämns ipunkt 1 de] i sådan samfällighet som avses i 41 a § och överstigerfastighetens andel av intäkterna i samfälligheten dess andel i sådanakostnader i verksamheten som är på en gång avdragsgilla vid taxeringen medbelopp understigande , föreligger icke skyldighet att ta uppintäkterna och kostnaderna vid beräkning av inkomst av fastigheten. Förvaltassådan samfällighet av juridisk person, skall kapitalinkomster som den juridiskapersonen har uppburit och som belöper på fastigheten tas upp dll beskattning iden förvärvskälla i vilken fastigheten ingår Om intäkt av fasdghet beräknasenligt 24 § 2mom., skall dock kapitalinkomster beskattas hos ägare avfastigheten i inkomstslaget kapital. Skattskyldighet föreligger emellertidinte för den del av fastighets andel av ränteintäkterna som understiger 300kronor. 4.-" Uppbär delägare utdelning från samfällighet, somavses i 2§ 11 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skall utdelningenav Äger näringsfastighet del i sådan samfällighet somavses i 41 a § och överstiger fastighetens andel av intäkterna i samfällighetendess andel i sådana kostnader i verksamheten som är på en gång avdragsgillavid taxeringen med belopp understigande , föreligger icke skyldighetatt ta upp intäkterna och kostnaderna vid beräkning av inkomst av fastigheten.Förvaltas sådan samfällighet av juridisk person, skall kapitahnkomster som denjuridiska personen har uppburit och som belöper på fastigheten tas upp tillbeskattning i den förvärvskälla i vilken fastigheten ingån Uppbär delägare utdelning från samfällighet, som avsesi 2§ 11 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skall utdelningen avdel- -"'Senastelydelse 1985:1017. 'Senaste Ivdelse 1984:1060, delägarentas upp till beskattning som intäkt i den förvärvskälla vari delägarfastigheteningår eller om intäkten av denna beräknas enhgt 24 § 2 mom. eller enligt 2 §7mom. lagen om statlig inkomstskatt, som intäkt av kapital. ägaren tasupp till beskattning som intäkt i den förvärvskälla vari delägarfastigheteningår. 1 fråga om praktikanter, lärlingar, elever vid sjuksköterskeskolor och liknande förekommer, att vederbörande åtnjuter naturaförmåner (fri kost, fri bostad) eventuellt jämte en mindre kontantersätt-ning, som närmast har karaktär av fickpengar 1 dylika fall må värdet av naturaförmånerna jämkas och upptagas till det lägre belopp, som med hänsyn till kontantersättningens storlek och övriga förhållanden framstår som skäligt. 1.-" Stundom inträffar, att å en ort saknas möjlighetatt uthyra bostäder och att för den skull något hyrespris för orten icke kanfastslås. Särskilt gäller detta i glest befolkade orter, där befolkningenhuvudsakligen består av jordbrukare, vilka bo Å fastigheter, som av dembrukas. Den omständigheten, att uthyrningsmöjlighet icke föreligger, medfördock icke, att bostadsförmån saknar värde. Vid bestämmande av bostadsförmånensvärde i nu angivet fall kan hyrespriset i kringliggande orter tjäna tillledning. Värdetav produkter varor eller andra naturaförmåner, som ingå i lön eller annaninkomst, skaU beräknas efter det pris, som i orten gällt, därest det varttfråga om att för penningar förskaffa sig dem. Kan ej dylikt pris direktangivas, skola nyttig-heterna upptagas ttll det belopp, som med hänsvn tillföreliggande förhållanden kan beräknas hava åtgått, om de skolat gäldas ipenningar, eller, då fråga är om produkter eller varor från egenjordbruksfastighet eller egen rörelse, det belopp, som det kan beräknas, attden skattskyldige skulle hava erhålltt vid försäljning under jämförbaraförhållanden av motsva- Stundom inträffar, att på en ort saknas möjlighet attuthyra bostäder och att för den skull något hyrespris för orten inte kanfastslås. Särskilt gäller detta i glest befolkade orter, där befolkningenhuvudsakligen består av jordbrukare, vilka bo på fastigheter, som av dembrukas. Den omständigheten, att uthyrningsmöjlighet inte föreligger, medfördock inte, att bostadsförmån saknar värde. Vid bestämmande av bostadsförmånensvärde i nu angivet fall kan hyrespriset i kringliggande orter tjäna tillledning. Medmarknadsvärdet avses det pris som betalas på orten, om det vartt fråga om attför kontanta medel inköpa produkter, varor eller andra förmåner som ingår i löneller annan inkomst. Om ett sådant pris inte direkt kan anges, skall värdettas upp lill det belopp som med hänsyn tdl rådandeförhållanden kan beräknasvid en betalning med kontanta medel.