prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Rådet prövar och stöder såväl enskilda projekt som störreforskningsprogram och s. k. nätverk. Regeringen föreslår en sammanlagd ökningav anslag med 17 milj. kr. /91, med ytterligare 4,7 milj.kr. /92 och slutligen med ytterligare 2 milj. kr. budgetåret1992/93. HSFRhar aktivt främjat forskningen inom områdena miljörätt och bebyggelseforskning.En mer långsiktig uppföljning av insatserna bör säkerställas genom atltjänster som professor i dels miljörätt, dels industriminnesforskning inrättas.Regeringen kommer i annat sammanhang att fatta beslut om inrättande avtjänsterna. VidHSFR finns en professur i numismalik och penninghistoria, personlig för BritaMalmer. Tjänsten finansieras genom en donation. Rådet föreslår att professurenfår återbesättas efter pensionsavgång. Donator, , har förklarat sig beredd att även fortsättningsvis bekosta enprofessur i numismalik och penninghistoria. Regeringen kommer i annalsammanhang all fatta beslut om inrättande av tjänsten. Regeringenbiträder rådels förslag att föra över medel för K. Nowaks forskartjänst vidrådd lill anslaget Humanistiska fakulteterna, anslagsposten universitetdTStockholm (-. har underanslagsposten Forskning rörande förutsättningar för och konsekvenser avinformationsteknologins användning disponerat vissa medel för tjänster som nuöverförs till anslaget humanistiska fakulteterna. Forskningsområdet är nu såväl etablerat atl medel inte längre bör anvisas under en särskild anslagspost. HSFRhar disponerat vissa medel uppförda under elfte huvudtiteln, nämligen 4000000kronor under anslaget B 12. Byggnadsforskning och 1000000 under anslaget B 13.Lån till experimenlbyggande. Av dessa medel har I överförts tillstatens lantmäteriverk för arbetet med en svensk nationalatlas. Medel förnationalatlasen föreslås i fortsättningen anvisas från elfte huvudtitelndirekt lill lantmäteriverket, varvid ansvar förfinansieringen av detta projekt upphör. föreslås disponera 3 800000 krunder anslaget Byggnadsforskning för finansiering av grundforskning av relevansför byggforskning. Arbetsmarknadspolitiken ärett viktigt instrument för landets utveckling och människornas välfärd.Inträngande kunskaper utgör grundval för en genomtänkt politik. Regeringen harunder åren avsatt betydande belopp för forskning och utredningsarbete inomområdet. För etl fullföljande och fördjupande av dessa insatser föreslårregeringen ökade medel under förevarande anslag ( + . för budgetåret1990/91, +3 500000 kr för /92 samt + 1 OOOOOO kr för budgdåret1992/93). Alltför många goda arbeteni kullurvetenskapliga ämnen förblir okända utanför det nordiska språkområdet.Det är väsentligt att svensk forskning i växande utsträckning når ul lill detinternationella forskarsamhället. Med anledning av den vikt regeringen läggervid detta, förordas en förstärkning med 1 milj. kr. o. m. /93. har i uppdrag attsvara för kontakterna med bl. EG:s forskningsprogram Stimulation Plan forEconomic Sciences, SPES och i . /91 bör kostnaderna för SPES beräknas under anslaget E 19.Europeisk forskningssamverkan. 1 anslutning härtill beräknas en minskning avförevarande anslag (-.) För utveckling avforskningssamarbete i övrigl med beräknas fr.o.m. budgetåret1991/92 ytteriigare medel under förevarande anslag (+1 200000kr). I budgetpropositionen 1990har beträffande statens löne- och pensionsverk föreslagits alt kostnaderna förpensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr. o.m. /91.Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter. För beräknas för nästabudgetår ett anslag om totalt . vilket innebär en ökning med . jämfört med innevarande budgetår. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. 1. att tillHumanisti.sk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet för /91anvisar etl reservationsanslag på , 2. att godkänner dériktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 somangetts. 223 736983 250202000 286469000 1988/89Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. Frånanslaget bestrids kostnaderna för den verksamhet som medicinska forskningsrådet(MFR) finansierar samt för MFR:s förvaltning. Inom ramen för MFR:s anslagbestrids bl.a. kostnaderna för 8 tjänster som professor och 35 forskartjänster.Från anslaget bestrids även kostnader för vissa doktorandtjänster. Förförvaltningskostnader får /90 användas högst . MFRföreslår förstärkta insatser inom fyra områden:AIDS- och HIV-forskning,folkhälsovelenskaplig forskning, forskning rörande äldres hälso- och sjukvårdoch koslepidemiologi. Beträffande det sistnämnda området vill MFR understrykabehovet av forskning rörande samband mellan kost, hälsa och sjukdom. Behovet avvetenskapligt kvalificerade undersökningar inom området koslepidemiologi ärstort. Underde har den kliniska forskningens villkor diskuterats ochanalyserats. Ett stort problem är bristen på tid för forskning för de kliniskaforskarna. För att förbättra situationen föreslår MFR att 20 tjänster somforskare inrättas. Dessa tjänster skulle konstrueras så att t.ex. halva lidenunder etl år utnyttjas för forskning och halva tiden för klinisk verksamhet.Ytterligare insatser krävs också för att stimulera utvecklingen inom kliniskmolekylärmedicinsk forskning. MFRföreslår för treårsperioden /91 1992/93 följande förändringar: Ökat stöd till kliniskforskning (.) Ökat stöd till AIDS-ochHIV-forskning (.) Forskning rörande äldres hälso-och sjukvård (.) Folkhälsovelenskaplig forskning(.) Professur i koslepidemiologi,personlig för (1 OOOOOO kr.) Ökade resurser för finansieringav vetenskaplig apparatur (.) Överföringar av tjänster tilluniversitetsorganisationen ( .) Svenskmedicinsk forskning har en internationelll framskjuten ställiiing och dessbidrag lill världens totala vetenskapliga produktion är, räknat påbefolkningsunderlag, större än något annat lands. Värdet av en framgångsrikmedicinsk forskning kan inte underskattas. Regeringen föreslåren sammanlagdökning av medicinska forskningsrådels resurser med 18 milj. kr. budgetåret1990/91, ytteriigare 14,8 milj. kr. /92 och slut- ligenytterligare 3 milj. kr. Sammanlagt kommer således MFR:sanslag att förstärkas med 35,8 milj. kr. () föreslår att det inrättas en professur ikoslepidemiologi, personlig för . Professuren avses bli placerad vidkarolinska institutet, . Regeringen har i det föregåenderedovisat att professurer vid forskningsråden fortsättningsvis skallledjgförklaras och tillsättas i öppen konkurrens mellan olika sökande på sammasätt som sker vid tillsättning av övriga professurer inom högskolan. Med hänsyntill att detta ärende förberetts utifrån nuvarande praxis bör undantag frånkravet på ledigförklarande göras i detta fall. Regeringen biträder därförförslaget och kommer i annal sammanhang atl besluta att en tjänst ikoslepidemiologi inrättas vid MFR den Ijuli 1990 med sominnehavare. Detär angeläget att kliniskt verksamma forskare kan ges bättre möjligheter tillforskning. En lösning kan vara de av MFR förordade tjänsterna som: forskare, ivilka t. ex. halva tiden utnyttjas för forskning och halva lidenför klinisk verksamhet. Regeringen anser alt denna tjänste-konstmklion liksomandra lösningar för att ge de kliniska forskarna sammanhängande tid förforskning är väl värd all pröva. Med anledning härav kan det totala antalettjänster som forskare vid rådet behöva ökas. Detta bör ske inom ramen förbefintliga resurser. Regeringenhar i det föregående föreslagit ökat stöd lill folkhälsovelenskapligforskning. Inom MFR har en arbetsgrupp belyst behovet av ytterligare forskninginom detta område. Regeringen anser atl även medicinsk forskning inom dettaområde bör stimuleras och föreslår all 1 milj. kr. anvisas som stöd tillfolkhälsovelenskaplig forskning. Medsstödfrån MFR bedrivs en avsevärd forskning kring senil demens, åldersproblem ochAIzheimers sjukdom. Ytterligare resurser bör ställas lill förfogande för rådetsstöd till forskning om demenssjukdomar. Regeringen beiäknarför detta ändamål Imilj. Inomvissa delområden av den psykiatriska forskningen särskilt den biologisktorienterade är svensk forskning framgångsrik. Även de s. k. psyko-dynamiska ochsocialpsykialriska områdena är forskningsområden som blivit allt viktigare.Viss verksamhet pågår i landet inom dessa områden men har inte nått sammaställning som den biologiskt orienterade forskningen. Mot denna bakgrund kommerMFR att få i uppdrag att bedöma hur, inom nuvarande resurser, förutsättningarkan skapas för en snabbare kunskapsuppbyggnad inom de s. k. psykodynamiska ochsocialpsykialriska forskningsområdena inom psykiatrin. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Forskning om amalgamoch andra dentalmaterial Socialutskottethar behandlat förslag om anslag till forskning om amalgam och andradentalmaterial i ett särskilt betänkande (SoU 1988/89:28). Härvid betonadesvikten av all dt tvärsekloridlt forskningsprogram framtaget på;uppdrag avsocialstyrelsen genomförs. För detta erfordras sammanlagt 16 milj. kr. MFR har genom ompriorile- ringfrigjort 1 milj. kr. för forskning kring amalgam. anvisade Prop.1989/90:90 för innevarande budgetår 3 milj. kr. för forskning om amalgam ochandra Avsnitt 17 dentalmaterial. Regeringen beräknar under förevarandeanslag medel för- Utbildningsdep. detta ändamål ( + 3 milj. kr). I detföregående har en motsvarande minskning gjorts av anslaget Forskning omamalgam och andra hälsorisker. Forskning om Hl V och AI DS Underen följd av år har genom särskilda beslut av regeringen 3 milj. kr. årligenanvisats MFR som stöd lill HIV- och AIDS-forskning. Behovet av forskning omdenna immunbristsjukdom kvarstår. Forskningen bör därför erhålla ett merreguljärt stöd. Medel motsvarande vad som anvisats bör ifortsättningen beräknas under förevarande anslag ( + 3 milj. Genomregeringens förslag kompletteringsproposilion har MFR fr. o. m.innevarande budgetår anvisats vissa medel för utökat forskningssamarbete medEG. Medlen avser dellagande i olika enskilda projekt ingående i EG:sramprogram för forskning. Regeringen har i- det föregående utföriigt redovisatmotiven för EG-samarbetet. För en utökning av detta dellagande utöver demedel som rådet har möjlighet atl anvisa inom ramen för sina ordinarie resurser beräknar regeringen en förstärkning av rådets resurser fr.o. m. budgetåret1991/92 med 4,8 milj. kr. MFRföreslår efter samråd med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) överföringtill högskoleorganisationen av tjänster som funnits inrättadevid högskoleenheter men bekostats av rådet. Regeringentillstyrker förslagen och har i det föregående vid beräkning av anslagetMedicinska fakulteterna beräknat medel för tre professurer: i baromedicin, ihälso- och sjukvårdsforskning med särskild inriktning på utvecklingsländernasaml i hälso- och sjukvårdsforskning samt vissa resurser i anslutning tilltjänsterna. 1 enlighet härmed föreslås att förevarande anslag minskas med . Ibudgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pensionsverkföreslagits att kostnaderna för pensionsadministration skall täckas avavgifter fr.o.m. /91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagitstill dessa avgifter. FörMFR beräknas för nästa budgetår ett anslag om totalt . vilketinnebär en ökning med . 1. att lill för /91 anvisar ett reservationsanslag på286469000 kr., 2. atl godkänner deriktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 somangdts. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. 1988/89 Utgift 1989/90Anslag 1990/91 Förslag 326 724 390 345 655 000386 973000 Från anslagetbestrids kostnaderna för den forskningsverksamhet m. m. som naturvetenskapligaforskningsrådet (NFR) finansierar samt för NFR:s förvaltning. Inom ramen härförbestrids bl.a. kostnaderna för 17 tjänster som professor, en gästprofessur och75 tjänster som forskare. Från anslaget bestrids även kostnader för vissadoklorandtjänsler. För förvaltningskostnader får /90 användashögst . Rådetföreslår följande förstärkningar av verksamheten . Hela ökningen föreslås ligga på del första året av perioden. nyaforskartjänster och stipendier ( + ) medelför ett bättre utnyttjande av internationella och nationella forskningsanläggningar(+2 milj. ökandeinsatser på områdena miljördaterad grundforskning (+ 1 milj. ochpolarforskning ( + 2 milj. medelför materialforskning ( + 6 milj. och materialforskningskonsortier (+2milj. ökademedel för projektbidrag inom andra områden ( + 5 milj. och för utmstning (+ 2 milj. Rådetlämnar också ett budgetförslag på en högre nivå innebärande väsentligt ökatstöd lill den miljörelaterade grundforskningen och för etl nationelltmaleriallekniskl program. NFR föreslår överföring avsammanlagt 7,8 milj. kr. lill andra anslag. Det gäller kostnaderna för en delav forskargruppen inom enheten för plasmafysik och fusionsforskning vidtekniska högskolan i samt driften av radioastrononvildeskopel SEST iChile (lill ). Rådet föreslår också en överföring av2 milj. kr. till anslaget för europeisk forskningssamverkan för medverkan i deneuropeiska synkrotronljuskällan ESRF i . Kostnaderna för en tjänst vidVetenskapsakademien bör överföras till anslaget Vissa bidrag till forskningsverksamhet. NFRföreslår alt en professur, personlig för , inrättas i struk- En ledigblivandeprofessur i plasmafysik med fusionsforskning bör återbesättas med sammaämnesinnehåll. NFR begär 3, 2 milj. kr.för forskning om den miljön, under det under miljö- ochenergidepartements huvudtitel uppförda anslaget Åtgärder mol havsföroreningar. NFR föreslår vidare enändring av bestämmelserna om forskartjänster så att som behörighetskrav införsatt högst får ha förflutit från avläggandet av doktorsexamen lillansökningstidens utgång för en sådan tjänst. NFR har på regeringensuppdrag utrett frågan om behovet av nationell samordning av utnyttjandet avsuperdatorer för svensk forskning. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Dennaturvetenskapliga grundforskningen ger ökade kunskaper om de grundläggandenaturlagarna och bildar därigenom basen för den tekniska utvecklingen och förhela det moderna industrisamhället. Det naturvetenskapliga forskningsrådet(NFR) stöder betydelsefull forskning inom matematik, fysik, kemi, biologi ochgeovetenskap vid universitet och högskolor. Den svenska forskningen inom dessaområden har en stor bredd och ett omfattande iniernaliondll engagemang. Etllångsiktigt och målmedvetet stöd från NFR är en av förutsättningarna förutvecklingen av gmndforskningen inom dessa områden och för de svenskaforskarnas möjligheter atl befinna sig vid forskningsfronten. NFR:sutvärderingar av den naturvetenskapliga forskningen är internationelltuppmärksammade. Utvärderingarna visar bl.a. att den svenska forskningen inomflertalet naturvetenskapliga områden är av hög kvalitet, i vissa fall av högstainternationella standard. Regeringensförslår en sammanlagd ökning av NFR:s resurser med 16,7 milj. kr. förbudgetård1990/91 utöver löne-och prisomräkning. För /92 föreslås enytterligare ökning med 23,9 milj. kr. och för /93 ytteriigare 10milj. Sammanlagt kommer således NFR:s anslag att förstärkas med 50,6 milj.kr. Regeringen avser attmed utgångspunkt i NFR:s förslag senare fatta beslut om att inrätta en tjänstsom professor i struklurkemi, personlig för . Regeringen har tidigareföreslagit att professurer vid rådsorganisationen fr.o.m. skallledigförklaras och tillsättas i öppen konkurrens mellan olika sökande på delsätt som gäller vid tillsättning av andra professurer. Med hänsyn lill alldelta ärende förberetts utifrån nuvarande praxis bör undantag från kravet påledigförklarande göras i detta fall. Regeringenhar uppdragit ål naturvetenskapliga forskningsrådet atl i samråd medforskningsrådsnämnden överväga behovet av nationell samordning av utnyttjandetav superdatorer för svensk forskning. NFR redovisade i skrivelse den 31augusti 1989 utredningen och sill förslag med anledning av denna. Rådet konstaterar atttillgången på superdatorkapacilet avsevärt förbättrats genomtillkomsten av /48 systemet i (NSC) och 3090-600systemet i (SDCN). Utredningen redovisar att en omfattandesamordning mellan anläggningarna redan föreligger, bl. a. vad gäller säkerhetoch tilldelning av körtid. Samma datornät, SUNET, används också förkommunikation med och mellan superdatorerna. Enligt rådet behövs därför intenågon ytterligare reglering av verksamheten. Vadgäller det framtida behovet av superdatorkraft anser rådet att en noggrannanalys av de faktiska behoven och deras ökning bör föregå beslut i denna fråga.NFR anmäler också att man har för avsikt att inrätta en permanentsuperdatorkommitté under rådets huvudmannaskap. Regeringendelar rådets uppfattning atl ingen ytterligare reglering av denna frågaerfordras. NFR bör tillsammans med forskningsrådsnämnden fortlöpande bevakafrågan om samordning och behov av superdatorkapacitet. Regeringenhar behandlat frågan om universitetsdalornätet SUNET:s finansiering ianslutning till sin anmälan av anslaget E 9. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Genom1987 års forskningsproposition samlades ansvaret för det svenskafusionsforskningsprogrammet hos NFR. Programmet är anslutet lill Europeiskagemenskapernas (EG) fusionsforskningsprogram. Regeringen uppdrog i anslutninghärtill åt NFR att utvärdera den svenska fusionsforskningen och lämna förslagtill verksamhet för perioden fr. o. m. /91. Rådet redovisade den23 uppdraget efler en vetenskaplig utvärdering av programmet meddeltagande av internationell expertis. NFR föreslår att regering och riksdagfattar principbeslut om ett fortsatt samarbete med EG under liden /96. Det svenska fusionsforskningsprogrammet föreslås underdenna tid fortsätta på en i reala termer oförändrad ekonomisk nivå. Sverigesforskningssamarbete med EG har behandlats i det föregående. Regeringens strävanär att etablera ett så nära och omfattande forskningssamarbete med EG:s s.k.ramprogram som är möjligt. Fusionssamarbetet har pågått och ärSveriges äldsta forskningssamarbete med EG. Genom programmet blir ocksådelaktigt i det globala forsk-ningsamarbelel inom området, i vilket medverkarsåväl och som . Det svenska delprogrammethar utvecklats väl och NFR:s utvärdering visar att det håller en god kvalitet.1 många avseenden kan samarbetet med EG inom detta område stå som en förebildnär samverkan på programnivå nu byggs upp inom en rad forskningsområden. Utbyteti form av bl. a. internationella kontakter med det europeiskaforskningssamarbetet är av stort värde för den svenska forskningen. Regeringensbedömning är därför att bör delta i fusionssamarbetet även för denkommande treårsperioden. Samarbetet därefter bör prö- vasi anslutning till ställningstagandet till forskningssamarbetet med EG inför denplaneringsperiod som inleds 1993/94. Det nationellafusionsforskningsprogrammet utgör en integrerad del av EG:sfusionsforskningsprogram. Under innevarande period har fusionsforskningen iegenskap av en del av det svenska energiforskningsprogrammet förfogat över ensärskilt angiven ram under NFR:s anslag. Fusionsforskningens huvudsakligakaraktär av långsiktig grundläggande forskning gör emellertid atl den så långtmöjligt bör bedömas tillsammans med annan naturvetenskaplig och tekniskforskning. Den inomvetenskapliga värderingen bör således till stor del avgöraomfattningen av det svenska programmet. NFR bör därför överväga möjligheten avatt den särskilda ramen för fusionsforskningen inom rådets anslag avskaffas.Övervägandena bör redovisas i rådets anslagsframställning för budgetåret1991/92. Regeringen har i sambandmed sin anmälan av anslaget till de tekniska fakulteterna redovisat sin avsiktatt besluta om en särskild inrättning, benämnd Alfvénlaboratoriet vid tekniskahögskolan i . Härigenom kommer fusionsforskningen att på etl bättresätt kunna integreras i den reguljära högskoleverksamheten, t. ex. med avseendepå medverkan i grundutbildningen och rekryteringen av forskarstuderande. 1samband härmed överförs medel motsvarande kostnaderna för ell antal tjänsterm.m. från förevarande anslag till anslaget E 9. Tekniska fakulteterna ( ). 1989/90:90 Avsnitt 17Utbildningsdep. Detinternationella samarbetet inom naturvetenskaplig forskning har successivtökat . Mest påtagliga är naturligtvis de storainternationella forskningsanläggningarna som möjliggör investerings- ochdriftkostnader som är omöjliga att bekosta för enskilda länder. Det äldstaexemplet är kärnforskningsanläggningen , men senare har en rad anläggningartillkommit inom molekylärbiologi, astronomi, synkrolronljusforskning m. fl.områden. Kostnaderna för detinternationella samarbetet utgör i allmänhet en integrerad del av de medel somde ansvariga forskningsbeviljande organen, l.ex. Endast i de falldå medverkan innebär en avtalsstyrd avgift, oberoende av de vetenskapligaprioriteringarna, finns anledning särbehandla medelsanvisningen tillinternationellt samarbete. För sådana utgifter har det särskildaförslagsanslaget Europeisk forskningssamverkan inrättats. NFR är sedan år 1988svensk avtalspart i samarbetet kring den europeiska synkrotronljuskällan ESRFi . har utgifterna delvis bestridits från rådets anslag.Medlen härför bör fr. o. m. /91 i sin helhet anvisas överanslaget E 19. I samband härmed beräknas enminskning av förevarande anslag med 2 milj. kr. Regeringenåterkommer i samband med sin anmälan av anslaget E 19. till kostnaderna för detsvenska deltagandet i (VLT) ochi EG:s forskarutbytesprogram SCIENCE. NFR är svenskt kontaktor- Prop.1989/90:90 gan för bägge dessa forskningsverksamheter. Genomregeringens förslag kompletteringsproposition har Utbildningsdep.NFR fr. o. m. innevarande budgetår anvisats vissa medel för utökat forskningssamarbetemed EG. Medlen avser deltagande i olika enskilda projekt ingående i EG:sramprogram för forskning. Regeringen har i det föregående utförligt redovisatmotiven för EG-samarbetet. För en utökning av detta deltagande utöver demedel som rådet har möjlighet att anvisa inom ramen för sina ordinarie resurser beräknar regeringen en förstärkning av rådets resurser fr.o.m. budgetåret1991/92 med 6,6 milj. kr. Medlen avser medverkan på projektnivå igrundforskningsinriklade delar av naturvetenskapliga program, främst ESPRIT,/EURAM, EPOCH och JOULE. Regeringenkommer i det följande, i anslutning till anmälan av anslaget till styrelsen förteknisk utveckling (STU), atl föreslå ytteriigare medel för projektsamarbetemed EG, bl. a. avseende nämnda program. Motsvarande gäller naturvårdsverket.Regeringen utgår från att myndigheterna i samråd med varandra på ett lämpligtsätt fördelar ansvaret sig emellan. I vissa fall kan även gemensam finansieringav projektdeltagande bli aktuell. Där så är lämpligt bör en av myndigheternaåläggas ett samordningsansvar. Vad gäller det klimatologiskt inriktademiljöforskningsprogrammet förutsätter regeringen att NFR i samråd medstatens naturvårdsverk återkommer till regeringen med en redovisning av förutsättningarnaför ett svenskt deltagande på programnivå inom ramen för de resurser som berördamyndigheter förfogar över. NFRhar stött miljördaterad forskning. Häri ingår, förutom olikariktade insatser inom miljöområdet, t ex forskning om skog och miljö,toxikologisk grundforskning samt marin miljöforskning också ell stort antalforskningsprojekt rörande ekosystem, markforskning i vid mening ochhydrologisk forskning. Polarforskningen, som kommer att närmare beskrivas vidanmälan av anslaget Polarforskning, är ytteriigare ett exempel på forskning medstarka miljöinslag. Insatsernaför den miljörelaterade forskningen har redovisats under anslaget tillde matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m. m. Regeringoch riksdag har /89 beslutat om ett antal förstärkningar av den forskningen. Således inrättades tre centra för grundläggande forskning och miljöövervakning knutna till uni versiteten i , och . Särskilda medel anvisades för utrustning m. m. Ett antal tjänster, däribland tre professurer knutna till naturvetenskapliga forskningsrådet, tillkom som en förstärkning av forsk ningen vid de centra. Medlen för dessa tjänster anvisades över miljö- och huvudtitel. Dessa medel bör fr.o.m. /91 anvisas under förevarande anslag. Regeringen beräk nar en ökning av anslaget med 3 milj. kr. med motsvarande minskning av 318