prop · GD03132 · 1989-12-31 00:00:00 — I proposition (1985/86:10) Nyskollag m. m. uttalade föredragande departementschefen emellertid följande (delA s. 110). Nären kommun med stöd av 2 § anordnar särskola för barn som är bosatta i kommunenbör barn från grannkommuner vid behov tas emot efter överenskommelse i deenskilda fallen. Jag finner dock inte skäl att föreslå någon föreskrift omskyldighet i detta hänseende. Motsvarande frågor uppkommer ävenlandstingskommuner emellan och förutsätts då kunna lösas utan särskildabestämmelser. Vadgäller särskolan har det alltså förutsatts att en kommun skall kunna ta emotbarn som är bosatta i grannkommuner. Det har därvid ingen betydelse om huvudmanför särskolan i grannkommunen är kommunen eller . Motsvarandebör enligt min mening gälla även för de särskilda omsorgerna. Detförhållandet, att en kommun är huvudman för viss omsorgsverksamhet avseende dei kommunen bosatta, ger alltså enligt min bedömning kommunen befogenhet atterbjuda sådan omsorg också åt personer från andra kommuner. Enförutsättning för att eller en annan kommun skall kunna få köpa ensärskild omsorg eller plats i särskola är dock att det inte sker i sådanomfattning att det inskränker den rätt de i kommunen bosatta har till omsorgereller särskola. 8 Överförande av uppgiften att tillhandahålla pp. i 989/90:132 omsorger vid ett vårdhem 8.1 Införandelagen Socialutskottetframhöll i sitt betänkande (SoU 1984/85:27) med anledning av propositionen(1984/85:176) om ny omsorgslag att målet för omsorgsverksamheten ärnormalisering och integrering. Att bo på vårdhem är ofta att leva helt utanförsamhället. Utskottet delade därför den uppfattning föredraganden framförde ipropositionen, nämligen att vårdhem och specialsjukhus borde avvecklas. Vårdhemoch specialsjukhus regleras inte i omsorgslagen och utgör således inte ensärskild omsorg enligt den lagen. I lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568)om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m. fl. (införandelagen)föreskrivs att omsorg alltjämt får tillhandahållas vid sådana institutionerintill dess de är avvecklade. I lagen anges inte någon tidpunkt när vårdhemmenskall vara avvecklade. Nyin-tagning av barn och ungdom får dock inte ske.Däremot får nyintagning i specialsjukhus eller i vårdhem för vuxna ske om detfinns synnerliga skäl. Införandelagenföreskriver att landstingen skall planera för en avveckling av specialsjukhusenoch vårdhemmen. Beträff'ande den som bor på vårdhem eller specialsjukhus skallomsorgsnämnden regelbundet och minst en gång pröva om någon boendeformenligt omsorgslagen kan komma i fråga. Kvalitetenpå omsorgerna får inte eftersättas för dem som bor kvar på en institution underavvecklingstiden. Införandelagen reglerar att vård i specialsjukhus ochvårdhem under avvecklingen så långt möjligt skall jämställas med särskildaomsorger enligt omsorgslagen. De som bor på vårdhem kan också begära särskildomsorg enligt omsorgslagen. 8.2 Avvecklingen av vårdhemmen Förnärvarande finns ca 150 vårdhem för psykiskt utvecklingsstörda. Den utvecklingsom skett har framför allt inneburit attplatsantalet vid vårdhemmen minskat och att man åstadkommit mindre enheter.Från år 1973 har antalet personer som bor på vårdhem minskat medca 4 200. Den största minskningen har skett inom barn- och ungdomsgruppen. Baraett mindre antal barn och ungdomar bor numera kvar på vårdhem. Andelen personermed omfattande behov av stöd och hjälp har dock ökat under perioden.Fortfarande bor ca 6 000 personer, främst vuxna utvecklingsstörda, på vårdhem. Avvecklingenpågår i samtliga landsting men i olika omfattning. I en del fall haravvecklingen närmast karaktären av fortsatt platsminskning för att åstadkommasmå gmpper och egna mm för dem som bor kvar på vårdhemmet. I andra fallplaneras en fullständig avveckling av ett, flera eller samtliga vårdhem ilandstinget. Somframgår av vad sagts är verksamheten vid vårdhem inte en särskild omsorgenligt omsorgslagen. Intill dess en avveckling av vårdhemmen har ägt rum fåromsorg dock tillhandahållas vid sådana institutioner. I införandelagen finnsinte någon bestämmelse som medger att ett landsting och en kommun kan kommaöverens om att kommunen övertar uppgiften att tillhandhålla omsorger vid ettvårdhem. Mitt förslag: Ensärskild bestämmelse tas in i införandelagen som gör det möjligt för enlandstingskommun att till en kommun överlåta uppgiften att tillhandahållaomsorger vid ett vårdhem. En kommun, som övertagit ansvaret för atttillhandahålla sådan omsorg skall, inom tid som regeringen bestämmer i varjesärskilt fall, till ge in en plan för avveckling av vårdhemmet. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:De remissinstanser som uttalat sig i frågan tillstyrker förslaget.Riksförbundet , som har den principiella uppfattningen att landstingen börha ansvaret för avvecklingen av vårdhemmen, menar trots detta att det börskapas rättsliga möjligheter "för ett primärkommunalt övertagande avvårdhemmen och ett därmed följande ansvar för en avveckling av dessa".Förbundet markerar i sitt yttrande "angelägenheten av att en allmänavveckling av vårdhemmen kommer till stånd i takt med uppbyggnaden avalternativa resurser för boende och vård" och att denna målsättninggivetvis skall "gälla även då kommunerna blir huvudmän för vårdhemmen". poängterari sitt yttrande "att en avvecklingsplan inte enbart skall vara en principplanom avveckling". Planen skall enligt styrelsen också vara "enindividuellt gmndad plan med planerad tidpunkt för utflyttning angiven för varoch en". Styrelsenmenar att en sådan plan ger "trygghet för den enskilde utvecklingsstördeoch hans/hennes anhöriga" och utgör "ett nödvändigt planeringsunderlagför den nya huvudmannen att bygga upp alternativ till vårdhemsboendet". Dekommuner och landsting som uttalat sig i frågan om möjlighet för kommunerna attkunna överta uppgiften att tillhandahålla omsorger vid ett vårdhem har varitpositiva till den föreslagna lösningen. anser detnödvändigt med ett tillägg i lagstiftningen för att "möjliggöra ett primärkommunaltövertagande med siktet att fullfölja den avveckling som inte skett under tidenför landstingens huvudmannaskap". Även kommun pekar på vikten avatt den målsättningen fortfarande skall gälla att "vårdhemmen skallavvecklas och att takten i vårdhemsavvecklingen inte fördröjs för att kommunenblir huvudman för vårdhemmen". i påpekaratt det i förslaget till primärkommunaliseringi "har överenskommits att Prop. 1989/90:132 fortsättningsvisdriver vårdhemmen och säljer vårdplatser till kommunerna under den kvarståeendeavvecklingsperioden". Skälenför mitt förslag: Vårdhem finns inom omsorgsverksamheten i hela landet.En avveckling kan inte förväntas ske i alla landsting i den takt somhuvudmannaskapet för de särskilda omsorgerna kommer att ändras. Beroendepå det sätt på vilket en huvudmannaskapsförändring avses att genomföras kan detuppfattas som otillfredsställande att dela på ansvaret för de särskildaomsorgerna enligt omsorgslagen och vårdhemmen. Utvecklingsstörda som bor påvårdhem har rätt att begära särskilda omsorger enligt omsorgslagen. Om enkommun är huvudman för en sådan verksamhet, medan har kvaruppgiften att tillhandahålla omsorger vid vårdhem, kan det uppkomma oklarhetervad gäller ansvaret för omsorgsverksamheten. Därtillkommer de problem som kan uppstå om inte en och samma huvudman får ansvarasåväl för avvecklingen av institutioner som för uppbyggnaden av gmppbostäder.Ett delat ansvar medför nämligen en risk för konflikt mellan å ena sidanönskemålet att avveckla och å andra sidan fömtsättningarna och möjligheternaatt snabbt åstadkomma ersättningsresurser. Enannan fråga, som är av betydelse för vem som skall vara huvudman förvårdhemmen, är planeringen för vårdhemspersonalen i anslutning till avvecklingen.Det kan vara lättare att ta till vara personalens erfarenheter och kompetensinför framtida uppgifter, om vårdhemmen och gmppbostä-derna har samma huvudman.Det måste även vara en fördel om ansvaret för all personals fortbildning åvilaren och samma huvudman. Det är angeläget att den personal, som arbetar vidvårdhemmen, känner samhörighet med övrig omsorgspersonal. Rationellaskäl talar även för att den eller de kommuner som vill ta över uppgiften atttillhandahålla särskilda omsorger enligt omsorgslagen också skulle få rätt attta över uppgiften att tillhandahålla omsorger vid vårdhem. Landstingenbör därför ges möjlighet att också kunna överlåta uppgiften att tillhandahållaomsorger vid ett vårdhem till en kommun på motsvarande sätt som gäller för desärskilda omsorgerna enligt omsorgslagen. Detfår emellertid inte råda någon tvekan om att det övergripande målet är attvårdhemmen skall avvecklas inom rimlig tid till förmån för gmppbostäder ellerandra särskilda omsorger. Denna målsättning gäller självfallet även dåkommunerna övertar ansvaret för tillhandahållande av omsorger vid dessa. Detmåste därför understrykas att den kommun som övertar uppgiften atttillhandahålla omsorger vid vårdhem också övertar skyldigheten att planera förhemmets avveckling. Takteni vårdhemsavvecklingen får alltså inte fördröjas. Kommunerna kan dock ha mera skiftande förutsättningar än för att verkställa en vårdhemsavveckling och att bygga upp bostäder och daglig verksamhet. Det kan också förväntas att fömtsättningarna för samverkan över kom mungränserna är skiftande i olika landsting. Enförutsättning för att en kommun skali få överta uppgiften att tillhan- Prop.1989/90:132 dahålla omsorger vid ett vårdhem måste därför enligt min meningvara att kommunen ges skyldighet att redovisa hur avvecklingen skall kunna genomföras.I anledning härav föreslår jag att ett tillstånd för en kommun att övertauppgiften att tillhandahålla omsorger vid ett vårdhem skall kombineras med enskyldighet för kommunen att redovisa hur avvecklingen skall kunna genomföras.Regeringen bör ges befogenhet, att vid beslut om överlåtelse av uppgift atttillhandahålla omsorger vid ett vårdhem, i varje särskilt fall bestämma attkommunen till skall ge in en plan föravvecklingen av vårdhemmet. En sådan avvecklingsplan som nämnts utarbetaslämpligen i samverkan med övriga huvudmän för omsorgerna inomlandstingsområdet. Planen bör inte enbart vara en principlan om avveckling utanockså vara inriktad på de enskildas önskemål och behov. Denföreslagna bestämmelsen om skyldighet för en kommun, som övertar uppgiften atttillhandahålla omsorger vid ett vårdhem, att inge en plan föravvecklingen av vårdhemmet bör enligt min mening kunna utgöra ettverkningsfullt medel att påskynda den avveckling av vårdhemmen som är en av gmndtankarnabakom omsorgslagen. Detkan fömtsättas att den möjlighet, som här föreslås för ett landsting att eller flera kommuner överlåta uppgiften att tillhandahålla omsorger vid ettvårdhem, i första hand aktualiseras då ett landsting vill överlåta samtligasärskilda omsorger till kommunen. Bestämmelsen hindrar emellertid inte attlandstinget åt kommunen kan tillhandahålla en sådan tjänst som är gemensam förhela , t. ex. rådgivningsverksamhet, eller sådan särskild omsorg somskall tillhandahållas av hälso- och sjukvårdspersonal. Ettövertagande av uppgiften att tillhandahålla omsorger vid vårdhem bör i förstahand innebära att kommunerna också övertar ansvaret för driften av vårdhemmen.Som planeras i bör det emellertid även vara möjligt att låtalandstinget svara för driften av värdhemmen medan kommunema ansvarar för atttillhandahålla denna omsorg. Det är alltså även i det fallet kommunerna som haransvaret för att planera för avvecklingen av vårdhemmen. Avvecklingen får inteförsenas av den anledningen att driver vårdhemmen. Kommunerna harenligt förslaget också, i det fäll att driften av vårdhemmen ligger kvar hos ,skyldighet att inom den tid som regeringen bestämmer till socialstyrelseninkomma med den nämnda avvecklingsplanen. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill 1. lagom ändring lagen (1985:568)om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m. 2. lag om ändring i skollagen(1985:1100), 25 3. lag om ändring i lagen(1985:569) om införande av lagen (1985:568) Prop. 1989/90:132 om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Jaghar beträffande utformningen av förslaget under 2 samrått med statsrådetPersson. 10.1 Förslaget till lagom ändring i lagen (1985:568) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Paragrafenhar kompletterats med ett nytt tredje stycke, vars bestämmelser har behandlatsi den allmänna motiveringen under avsnitt 3, 4 och 5. Idet nya tredje stycket ges i första punkten ett landsting befogenhet att efteren överlåtelse av uppgift enligt denna lag till en kommun lämna ekonomisktbidrag till kommunen. Har en överlåtelse skett till samtliga kommuner ilandstinget ges i andra punkten kommunerna befogenhet att lämna ekonomiskabidrag till varandra. Befogenhetenför ett landsting att lämna bidrag till kommun i behövs framförallt i de fall då en eller några enstaka kommuner men inte samtliga övertagit ansvaret för tillhandahållande av en eller flera särskilda omsorger.Utan en sådan befogenhet för skulle invånarna i den kommun, somövertagit den särskilda omsorgen, dels genom kommunalskatt behöva bekostaomsorgsverksamheten i den egna kommunen dels genom landstingsskatt behövabidra till omsorgsverksamheten i övrigt i . fall samtliga kommuner i ett landsting övertar ansvaret för tillhandahållandeav samma särskilda omsorg eller omsorger kan sänka sin skattesatsså mycket som motsvarar det överlåtna åtagandet. Utrymme finns då för kommunemaatt höja sin skatt i motsvarande grad. I vissa kommuner kan emellertid skattenbehöva höjas mera än som motsvarar sänkningen av landstingsskatten. För attklara de nya åtagandena kan andra kommuner klara sig med enkommunalskattehöjning som är mindre än sänkningen av landstingsskatten. Enskatteväxling kan inte göras under löpande budgetår. Isådana fall som sagts kan en förutsättning för kommunalisering av omsorgernavara att kommunerna kan utjämna kostnaderna sig emellan. Den föreslagnabestämmelsen ger kommunerna befogenhet att lämna bidrag till varandra om detbehövs för kostnadsutjämning mellan dem. Viden skatteväxling mellan och kommunerna i landstings området kan den i 6§ lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag för kommunerna angivna skattesatsen om per skattekrona komma att överskridas. Enligt andra stycket samma paragraf får regeringen medge undantag från tillämpningen av den högsta skattesatsen i de fall landsting et och kommunerna i landstingsområdet kommer överens om en ändrad fördelning av den sammanlagda landstings-och kommunalskatten. munerna måste därför i särskildordning hos regeringen begära undantag -26 frånregeln om högsta skattesats i de fall skatteväxling sker mellan lands- Prop.1989/90:132 tinget och kommunerna i landstingsområdet. Ettannat sätt att utjämna kostnaderna kommunerna emellan i de fall samtligakommuner övertar samma särskilda omsorg eller omsorger kan vara att landstingetlämnar bidrag till kommunerna. 1 sådant fall sker alltså inte någonskatteväxling. Somanförts i den allmänna motiveringen kommer statens kostnader inomskatteutjämningssystemet att påverkas olika beroende på om kommuner ochlandsting väljer landstingsbidrag eller skatteväxling som grund för denekonomiska regleringen. Som jag anfört förutsätter jag att detta kommer attbeaktas i annat sammanhang . Systemetmed kostnadsutjämning kommunerna emellan eller med bidrag från eller flera kommuner bör användas övergångsvis. bör kommunernasjälva stå för de kostnader som är förenade med det kommunala åtagandet. I denföreslagna bestämmelsen ges emellertid inte några regler om hur länge systemetmed kostnadsutjämning eller landstingsbidrag får fortgå. Det får ankomma påkommunerna och landstingen att själva avgöra hur länge den överenskomnaordningen bör bestå. Detfår också ankomma på kommunerna att själva avgöra hur en kostnadsutjämningmellan kommunerna skall administreras. Några förslag härom läggs därför intefram. Bestämmelseni den nya paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen under avsnitt6. Avsiktenmed bestämmelsen är att det inte skall behöva råda några tvivel om att enkommun, som ahernativ till att överta huvudmannaskapet, dvs. ansvaret förtillhandahållande av en eller flera särskilda omsorger, skall kunna åta sigatt driva viss omsorgsverksamhet på entreprenad åt . Ävenom driftsansvaret för en viss omsorgsverksamhet läggs på ett kommunalt organ,är det som beslutar om de insatser som skall ges med stöd avomsorgslagen och således också fattar de beslut som vid avslag kan överklagashos förvaltningsdomstol. Bestämmelsenanger inte vilken nämnd som skall utöva ansvaret. I det övervägandeantalet fall torde det bli socialnämnden i kommunen som kommer att få svara fördriften av den aktuella omsorgsverksamheten. Det står dock varje kommun frittatt själv bestämma vilken nämnd som skall ha detta ansvar. Någotsärskilt medgivande av regeringen behövs inte för att en kommun skall ha rättatt driva viss omsorgsverksamhet på entreprenad åt . 10.2 Förslaget till lagom ändring i skollagen (1985:1100) Prop. Bestämmelsernai det nya andra stycket har behandlats i den allmänna motiveringen underavsnitt3,4och 5. Vad som anförts i specialmotiveringen till 12 § andra stycketomsorgslagen har avseende även på ändringen i nu förevarande paragraf. 10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:569) om införandeav lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Paragrafenhar kompletterats med ett nytt tredje stycke. Dess innehåll har behandlats iden allmänna motiveringen under avsnitt 8. Den nya bestämmelsen i förstameningen ger en kommun möjlighet att i samband med övertagande av ansvaret försärskilda omsorger enligt 12 § omsorgslag även överta uppgiften atttillhandahålla omsorger vid ett vårdhem. Möjlighetenavses i huvudsak komma till användning i de fall kommunen övertar ansvaret förtillhandahållande av samtliga former av särskilda omsorger enligtomsorgslagen. Somframgår av den allmänna motiveringen bör kommuner som övertar uppgiften atttillhandahålla omsorger vid vårdhemmen i allmänhet även överta själva driftenav vårdhemmen. Något hinder mot att låta driftsansvaret ligga kvar hoslandstinget föreskrivs emellertid inte. Ansvaret för att planera föravvecklingen av ett vårdhem ligger i ett sådant fall gemensamt på de kommunersom disponerar platser vid vårdhemmet. Iregel finns det inte vårdhem i samtliga kommuner i ett landsting. En kommun somövertagit ansvaret för tillhandahållande av omsorger vid vårdhem utan attsjälv driva ett sådant hem kan då behöva köpa denna tjänst från en annankommun. Något hinder för en sådan lösning finns inte. Kommunen har i ettsådant fall ansvar för att planera sin omsorgsverksamhet så att kommunen tillslut kan avvara behovet av de platser vid vårdhemmet som den disponerar. Medhänsyn till att flera landsting och kommuner står i begrepp att överförauppgifter enligt omsorgslagen, införandelagen och skollagen till kommunerna ardet angeläget att de föreslagna ändringarna genomförs . Vad gälleruppgifter enligt skollagen har sådana redan i viss utsträckning överförts till kommunema.Jag föreslår därför att lagändringarna får träda i kraft . 11 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. 2. lag om ändring i skollagen(1985:1100), 3. lag om ändring i lagen(1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. Vidare hemställer jag attregeringen bereder tillfälle att 4. tadel av vad jag anfört om kommuns befogenhet att erbjuda omsorger eller särskola åt personer bosatta i annan kommun (av snitt 7). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som föredraganden hemställt om. Regeringensproposition......................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... ... 1 Propositionens lagförslag....................................... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde ... 5 1 Inledning ...................................................... 5 2 Allmänna utgångspunkter .................................. 6 2.1 Omsorgslagen............................................. ... 6 2.2 Särskolan................................................... .. 10 2.3 Den kommunala kompetensen ........................ .. 11 2.4 Arbetsgmppens promemoria........................... 12 2.5 Remissinstansema........................................ 13 3 Kostnadsutjämning till följd avöverföring av uppgifter till samUiga kommuner inom en landstingskommun............................................ 15 4 Verkställighet avmellankommunal kostnadsutjämning 16 5 Ekonomisk reglering genombidrag från landstingskommun 16 6 Entreprenad som alternativ tillöverlåtelse av uppgift 18 7 Kommuns befogenhet att erbjudaomsorger eller särskola till personer bosatta i annan kommun.......................................................... 20 8 Överförande av uppgiften atttillhandahålla omsorger vid ett vårdhem 22 8.1 Införandelagen............................................ .. 22 8.2 Avvecklingen av vårdhemmen ...................... .. 22 8.3 Kommunalisering av vårdhemmen .................. .. 23 8.4 Överväganden ........................................... .. 23 9 Upprättadelagförslag........................................ .. 25 10 Specialmotivering............................................. .. 26 10.1 Förslaget till lagom ändring ilagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl................................. .. 26 10.2 Förslaget till lag om ändring iskollagen (1985:1100) 28 10.3 Förslaget till lag om ändring ilagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m. fl 28 10.4 Ikraftträdande .......................................... 28 11 Hemställan...................................................... .. 29 12 Beslut .......................................................... 29 Tryckeri, Stocktiolm 1990 30