prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — Den införda regeln före faller ha skapat fler problem än den löst. Utgångspunktenför fortsättningen är således att löntagarfondernas rätt Skr. 1989/90:137att använda optioner inte förändrats genom de regler som infördes i APR Bilaga 10 . Tolkningenav 36 § APR måste grundas på hur man ser på optionen som placeringstillgång.Ett synsätt är att betrakta en option som ett alternativ till placering i enaktie. En optionsaffär skulle i så fall innebära att man gjort en placering ien tillgång som inte är omnämnd i 36 § men har stora likheter med de somuppräknas. För ett sådant synsätt talar att man genom köp eller försäljning aven option har förvärvat eller avstått från värdestegringen på aktien . Detta är en väsentlig del av men inte hela äganderätten tillaktien. Ettalternativt synsätt är att se optionen som en osjälvständig tillgång iförhållande till underiiggande aktie. För detta talar att värdet av optionen ärkopplat till underliggande akties värde (optionen är ett s. k. derivat). Enoptionsaffär skulle då i princip inte innebära att man gör en kapitalplacering.Premien skulle t.ex. kunna ses som en slags försäkringspremie. Mot ett sådantsynsätt talar dock att man kan handla med standardiserade optioner separat, ochatt en standardiserad optionsaffär som regel avslutas utan att aktien överförs. Enligtmin mening bör man se köp och försäljning av optioner som ett alternativ tillaktieplaceringar. Optionen omfattar emellertid bara värdeförändringen påaktien. Andra i detta sammanhang betydelsefulla konsekvenser av ett aktieköpeller en aktieförsäljning som t ex rösträtten överförs inte. En option kandärför inte helt jämställas med en placering i en aktie. Detta skulle då kunnatolkas som att placeringen är otillåten enligt 36 §. Men likheterna med enaktieplacering är enligt min mening så betydande att regeln inte kan ansesinnebära att det föreligger ett generellt förbud mot optionsaffarer. Attoptioner t. ex. saknar rösträtt kan ses mot bakgrund av rätten att placeramedel i i konvertibla skuldebrev mm enligt punkt 2 till 36 §. Även dessa saknarrösträtt. Den som har rätt att köpa och sälja aktier, konvertibier mm borde därför rimligen harätt att även handla med optioner. Omman istället skulle anse att 36 § APR innebär att handel med optioner ärotillåten uppkommer frågan om ett sådant förbud omfattar alla optioner.Utställande av en köpoption innebär ju att man får betalt, vilket skulle kunnatolkas som att inga medel placeras. Detsamma gäller utställande av ensäljoption (förbindelse att köpa). Svagheten med en sådan tolkning äremellertid att oberoende av om man betalar eller får betalt är optionspremienersättningen för värdeförändringen på aktien. Att göra tolkningen av 36 §beroende av betalningen förefaller därför felaktigt, följden torde bli att omman anser att 36 § inte tillåter handel med optioner så föreligger ett absolutförbud för sådana affärer i löntagarfonderna. Slutsatsen av mittovanstående resonemang är att ordalydelsen i 36 § APR inte uttryckligen tillåter placeringar i optioner, men att optioner har så stora likheter med de tillgångar som placering får ske i att regeln inte utgör något hinder för handel i optioner. Till grund för mitt ställningsta gande ligger även följande överväganden. Det har varit 285 vanligtatt en kapitalplacerare upplåter rättigheter och ingår förpliktelser i Skr.1989/90:137 samband med förvärv eller avyttring av aktier, t.ex. i form avoptioner, Bilaga 10 terminer och hembud. Före tillkomsten av en organsieradoptionsmarknad var förekommande optioner individuella. Det gjordes vidplaceringsregelns införande inga uttalanden om att löntagarfonderna skullearbeta under särskilt restriktiva villkor i detta avseende. Avsaknaden avuttalanden i lagmotiven i denna fråga kan inte tas till intäkt för attfonderna skulle vara förhindrade att göra optionsaffärer. Tillkomsten avstandardiserade optioner kan rimligen inte ha påverkat rättsläget. Likheternamellan standardiserade och individuella optioner är dessutom slående. Denallmänna acceptansen av optioner i samband med aktieaffärer hos störrekapitalplacerare talar också för att löntagarfonderna skulle få användaoptioner. Enligt min mening står löntagarfondemas placeringar i optionersåledes inte i strid med grunderna för placeringsreglema. d)Vilka optioner kan användas inom ramen för löntagarfondernas placeringsregler? Enhuvudtanke i mitt ovanstående resonemang är att jag jämställer placeringar ioptioner med aktieplaceringar. Detta är gmnden för att de kan accepteras.Konsekvensen blir att löntagarfondema i princip kan placera i alla typer avoptioner. Fråga uppkommer då om det är något i optionens natur eller ilöntagarfondemas placeringsregler som medför att bara vissa typer av optionerkan användas. Ettviktigt syfte med löntagarfondernas placeringar är att erhålla inflytande i deföretag i vilka placeringarna görs. I detta avseende kan inte placeringar ioptioner jämställas med aktier eftersom optionerna inte ger rösträtt. Men 36 §tillåter placeringar i andra aktierelaterade tillgångar (punkt 2) som inteheller medför rösträtt i bolaget. Det kan ändå finnas skäl att överväga om maninte på just denna gmnd bör ha en huvudregel med innebörd att det bara ärtillåtet för löntagarfondema att handla med optioner som avser innehavdaaktier. Det innebär att man kan utställa köpoptioner och köpa säljoptioner. Desenare innebär en rätt att sälja. Köp av köpoptioner och utställande avsäljoptioner (förbindelse att köpa) skulle således i princip vara otillåtnaplaceringar. Ettannat synsätt är att löntagarfonderna bara skulle få handla med optioner irollen som "försäkrare" (jfr SOU 1988:13 s. 90 O- Med detta avses attdet primära syftet med affären bör vara att försäkra sig mot kursfall ellerfixera en acceptabel framtida säljkurs (se SOU 1988:13 s 69). (praktiken kandet emellertid vara svårt att begränsa optionsaffärerna utifrån detta syfte.Det beror på att en option kan användas för flera syften. Utställande avköpoptioner på innehavda aktier kan t.ex. användas för såvälförsäkringsändamål som i syfte att öka avkastningen. Försäkringssynsättetkan vara viktigt också utifrån andra utgångspunk ter. Jag avser då kraven på placeringarnas avkastning. Ett svårbedömt fall är handel med indexoptioner. Här saknas koppling till en individuell aktie och placeringen är på denna gmnd otillåten. Men indexoptioner kan 286 användas som en försäkringmot allmänt kursfall på portföljen. 1989/90:137 fondema bör fåhandla med indexoptioner i detta syfte beror bl.a. på Bilaga 10 vilken viktman tillägger avkastningskravet. Det är för mig inte främmande att tillåtaäven handel med indexoptioner i löntagarfondema. Detfinns i vart fall en stor nackdel med en huvudregel av det slag som diskuterasovan. Det är att en begränsning i handeln till vissa slag av optioner kan göradet svårare och dyrbarare att avveckla en tidigare optionsaffar. Det kanbehövas t.ex. därför att fömtsättningarna för bedömningen av kursutvecklingenpå vilken affären är gmndad har förändrats. Handel i optioner, t. ex. köp avköpoptioner, i detta syfte bör därför rimligen också vara tillåten. Tolkningenav placeringsreglema i 34 och 36 §§ APR sker under stor osäkerhet. Övervägandenskäl talar dock för att löntagarfonderna skall ha rätt att handla med optioner.Jag har därvid funnit att utställande av köpoptioner är tillåtna placeringar.Jag menar också att regeln i sin nuvarande lydelse ger utrymme även för andraoptionsaffarer. Det är dock utomordentligt svårt att bestämma gränserna förvilka affärer som skall tillåtas. Detär enligt min mening uppenbart att placeringsreglerna omgående måste ses överoch att det utarbetas riktlinjer för löntagarfondernas handel med optioner. Denövergripande principen bör därvid enligt min mening vara att optionsaffärernaskall styras av den faktiska placeringspolitik för aktier som bedrivs i fonden. Löntagarfondernas rätt att indirekt via bolag placeramedel i fastigheter eller utländska aktier Dettautlåtande är ett tilläggsuppdrag till mitt utlåtande ; Löntagarfondernasrätt att handla med optioner. Vad gäller tillämpliga placeringsregler ochderas allmänna tolkning hänvisas till detta utlåtande. De frågor jag här yttrarmig över är följande: a) om det är tillåtet attplacera medel i ett svenskt aktiebolag som förvaltar utländska aktier, samt 287 b) om det är tillåtet attplacera inedel i ett svenskt aktiebolag som Skr. 1989/90:137 förvaltar fastigheter. Ibåda fallen utgör förvaltningsverksamheten bolagets huvudsakliga verksamhet. 1båda fallen uppkommer frågan om det kan anses tillåtet att indirekt, dvs genomett bolag, göra placeringar som är otillåtna om de görs direkt. Såväl direktaförvärv av utländska aktier som svenska och utländska fastigheter är nämligenklart otillåtna placeringar enligt 34 och 36 §§ APR. Fallenhar vidare det gemensamt att placeringen sker i ett förvaltande företag. Enligt34 § APR skall placeringama i första hand göras i producerande svenska företag(jfr prop 1983/84:50 s. 51). Detta är inte en absolut regel, men inriktningenmot svenska producerande företag är av stor betydelse för att de gmndläggandemålen med löntagarfondema skall kunna uppnås, bl. a. att få inflytande ochskapa sysselsättning. Fondernas möjligheter att placera medel iicke-producerande företag är således begränsad. I vilken utsträckning dettakan ske är svårt att generellt uttala sig om. Begränsningen till i första handproducerande företag medför t. ex. att placeringar i aktiefonder ochbörsnoterade investmentföretag endast kan göras i begränsad utsträckning. Fråganom köp av aktier i bolag som förvaltar utländska aktier har uppkommit bl. a.därför att svenska företag eter avregleringen på valutamarknaden fåttmöjlighet att i princip obegränsat köpa utländska aktier. Skäl som bmkaranföras för direkta och indirekta placeringar i utländska aktier är behovet avriskspridning och möjligheten till högre avkastning. Förvärvav aktier i ett svenskt aktiebolag som endast eller huvudsakligen förvaharutländska aktier står inte i strid med ordalydelsen i 36 § APR. frågan ärdäremot om en sådan placering är förenlig med gmndema för bestämmelsen ochmålsättningsreglema i 34 § APR. Jag gör följande bedömning. Fondernasinriktning på placeringar i svenska företag är en gmndläggande princip iregelsystemet. De vaga uttalanden som gjorts vid revideringar av APR om attfondema skall arbeta på marknadsmässiga villkor är betydelselösa för tolkningenav placeringsreglerna i detta avseende. Det är klart otillåtet förlöntagarfonderna att förvärva utländska aktier. Mot denna bakgmnd ärplaceringar i svenska aktiebolag som förvaltar utländska aktier enligt minmening klart i strid med gmndema för placeringsreglerna. Detta är m a o enklart otillåten placering. Att den görs i ett förvaltande företag behöverdärmed inte vägas in i bedömningen. Enligt min mening kan ensådan placering inte jämföras med att placera medel i svenska företag med mycket stor del av verksamheten utomlands. I ett sådant företag får löntagama genom moderbolaget inflytande och insyn i hela koncernen. Men det kan förmodligen uppkomma fall då en placering även i ett sådant företag kan ifrågasättas utifrån placeringsre gelns utformning. Vad gäller placeringar ifastighetsförvaltande svenska företag är det som. 1989/90:137inledningsvis konstaterats klart otillåtet att göra direkta investeringan i Bilaga 10 fastigheter. Indirekta investeringar i fastigheter via bolag börgivetvis- behandlas på samma sätt. Här torde det dock vara svårare att dragränsen mellan tillåtna och otillåtna placeringar. Det beror på attfastighetsförvaltande företag ofta är verksamma också med byggverksamhet.Dessutom finns inget absolut förbud för placeringar i förvaltande företag.Ävenom placeringen i princip bör anses otillåten kan den alltså av praktiskaskäl behöva accepteras. Men som konstaterats inledningsvis kan sådana place--ringar bara ske i mycket begränsad utsträckning. Sammanfattningsvisär det min mening att placeringar i svenska aktiebolag som huvudsakligenförvaltar utländska aktier strider mot grunderna för löntagarfondernasplaceringsregler. Placeringar i svenska aktiebolag som förvaltar fastigheter äri princip också otillåtna men får accepteras om storieken på placeringen ärförsvarbar med hänsyn till fondens övriga placeringar. Tabell 6 noterade pä "O-listan"med vissa röstandelar , där fonderna enligt andelen röster tillhörnågon av de sex största ägarna. Antalet företag redovisas i absoluta ochrelativa tal Röstandelar (procent) i berörda företag 1-2 2-3 3-4 4-5 5-6 6-7 7-8 8-9 9-10 10-11 11-12 > 12 Summa Fjärde fond styrelsen Syd fonden 1 I (11) Fond Väst 1 I 2 Mellan- lill I 5 svenska (56) Nordfonden 1 I (11) Summa 1(1) 2(22) 2(22) 1(11) 2(22) 1(11) 9(100) 19 1989/90. Skr.1989/90:137 Bilaga 10 Tabell 7 noterade på OTC-listan med vissaröstandelar , där fonderna enligt andelen röster tillhör någon av desex största ägarna. Antalet företag redovisas i absoluta och relativa tal Röstandelar (procent) i berörda företag 1-2 2-3 3-4 4-5 5-6 6-7 7-8 8-9 9-10 10-11 11 -12 > 12 Summa styrelsen (7) (7) Fond Väst 1111 4 (29)Trefond Invest 113 6 Mellan- (43) svenska I I löntagarfon den (7) Nordfonden I I (7) Summa 1(7) 3(21)2(14) 2(14) 1(7) 4(29) 1(7) 14(100) Tabell 9 noterade pä "O-listan"med vissa kapitalandelar , där fonderna enligt andelen röster tillhörnågon av de sex största ägarna. Antalet företag redovisas i absoluta ochrelativa tal Kapitalandelar (procent) i berörda företag 12 Summa Fjärde fond styrelsen Sydfonden 1 I (11) Fond Väst I I 2 (22) Trefond Invesi Mellan svenska 111 2 5 löntagarfon- (56) den Nordfonden I 1 (11) Summa 1(11) 2(22) 1(11) 4(44) 1(11) 9(100) Skr.1989/90:137 Bilaga 10 Tabell 10 noterade på OTC-listan med vissakapitalandelar , där fonderna enligt andelen röster tillhör någon avde sex största ägarna. Antalet foretag redovisas i absoluta och relativa tal Röstandelar (procent) i berörda företag 12 Summa styrelsen (7) (7) Fond Väst 11 2 4 (29) Trefond 111 I 26 Invest (43) Mellan svenska I I löntagarfon- (7) den Nordfonden 1 1 (7) Summa 1(7) 1(7) 2(14) 2(14) 2(14) 1(7) 5(36) 14(100) Skr.1989/90:137 Bilaga 10 sd- o CQ eo CO Kl * r». « o (M in rg - rj - JL o ,0 r\> m rj ,0 >- «0 * gOO O «4- h- O - O in o o o in o (7) w C U 4-* O» ti -9 c *J jit .«Q > -n a I. o> _i (- « I- (A U t- v -»* . OC OC z oe -' < z CA w U. I- t»- u. 0) I XÄ Skr.1989/90:137 Bilaga 10 N. o IM ru CM NT K «- Kl CM ©. R $ -*' :i" (M - ut fSJ KJ »- K» o fu ut o o rw o - O >o ru o o m o« *- 'OO 00 N rJ o »- r». %o K »- 00 ut u> 00 ru oo Kl K) - o o CM 'O OJ f - *- o K- o r kJ - OJ ut o *- v\ o o o ut<> rj 00 Kt ru ii Ö *J W L. O H- CA .M « & -3 - -fe risti ingår betal lupna a for H- t- 4. * Q. e> o o :0 > W u. u- O « "D -I * C > > l fondi stnadei in< der 1-3 AP _ o a -> JU *" 3 der t upna rutbe ga sk d tit 3 o. >- - 3 vt Z3 O in *-> *-* 1989/90:137 Bilaga 10 Skr.1989/90:137 Bilaga 10 Q o o O O '* r\i tr, to (M K\ w N n in 3 S R 5 3) (Ni in r- o *- sT in K CO >» I m o I * O O M A in ->f r O O -I 'S s: u o M*« I-~ <*~ u Q. a o. M w w l. *) « 0 J< at grund t översk U re»ut -/unders resulta Il 1;! ndexer jnulera irh. ti s över >. 1989/90:137Bilaga 10 03 o N. F O in 5 ro c <* p- o N r*. o> o o o SK I IP » s» F « o O' -o nj o .- - «o o s. o in o o h- O O O I > 'O -o - nj « - < u o * ** t~ C U 3 I- O O « > j t ** « 'Q 3 1. c M i »£ s "£fl i? *- c ** ** 9 c v > -.o *j gS-SS-uS S ?it.. 3 O. <«- (. >_.iO*.- O) _i - 3 tO ** .C Skr.1989/90:137 Bilaga 10 »- r CO "- ro t- o UI I- g 5 :3S £ s, UJ L) X I > o UJ K » OC O UJ > o. 1989/90:137 Bilaga 10 u ro t\j Skr.1989/90:137 Bilaga 10 (0 IS 1. - o h- (\J CO o X ru »- > ~ u. CO o. u. >*»- to fl- Skr.1989/90:137 Bilaga 10 - ru ru tn eo o in o \n O-*- COt» -i c -S »toto in to (M o« o * o o «0 Q o* 0> o to o « o> m « o fo to tn f» « I »- - fU s* o* o Skr.1989/90:137 Bilaga 10 >jin-*DO'fOO>»-rjruo m s*rorM«-«-ooomoo in «~ lA m h- I o to too m -min'0>»mto»-*A'00 o fMoroeotn«-«*rMtoo (VJ «» > fl s» OT Lt 1. i_ ? flOeosTr>#fO>o«~'*o o orgruomoo*-'OKici m ..-G *« GB injroo<-oo«-r\jr».o o (A f<« Vt Skr.1989/90:137 Bilaga 10 lncoco(«s4ot«co'' »-{rgfOA<0-KO eOr\i'0»'«K.>0*-0' lAOOA--toKo«-l <0 "O o CO >o s«-«anjeontOiA< 0> flO *- rg fNj ffi < in r\i >r lA O. r\j o o sf ' > W GU r i_ 1-" O AJ KtOAjCO K - -ocoo-mruroooro 00'-rororumrou-i t-eoChooropco CO lA OO OQ " 4 *~ Osj-rviO"0»-s*minrfNj f> ¥> T If; »O - 1r" "' " ~ .- to to rvi I in lA m st < *- in to o I >o CNJ cD ru st ' ru »A i c\j IA<0 ro är:'* IA st toO* tn st lA ro O O 1- ro O' ro o-> ro lA m - * fu ro to oo eO vt rg 00 - h- sj- st >- »- st *- ro m to CO st* m' ru o ro rvi o CO m to lA « <0 ru - (M s» ro "O." N." ru o o h- o" o* ro O* to e-" rg* «* s* »o o st N. o ru ro >t o ro (A-OEC Ö. VjjtlO o< (A So M M A' > 0 « o u u u <-) a I- O O 01 "Q c Wl 6C O y u 01 a 13 v - SOT Skr.1989/90:137 Bilaga 10 nj lA - - (M ru o IA eo lA «- 0'tOiA'OfstoojrgT-torM'OnJO''Ofs.PO'>0»-rooOiA«- i/Cr* -r O h roorocotOst otofuruoroiAOto '#«0iAAj'Otorururuin*-&>nj»~a>'rs.N-O'hsts. 'Onjnj st'c3 st -O rOs» oiAmruror«o»-fst I O O « ' IA O ro _ _ I ro -t & "- » I *- fu rO oo O- ru to 00 - *o iAC>«ru*-S-rOto stroiA*-teOstroro.- rs.roiANO»-rumsfoo i-e-rO 0>OC0 OO O N. lo' N." O- »-co"ia' r -st »-' rg - lA - »O hw -ru * r* -t' o' m ro o Q ro (> lA o K- [s. ro st p> K - ru Aj m rg ro Jt :fl I- > Is" I» * älA f\l st st rs. o"o" to* t 'O st ro to *- lA r> to" o" to st »- T-' " aT O O U ' U C9 U U I -s ii.-" 'öt.fl*'qt. «C»:flOCCUt.iAU V) m u. fl . « fl a o c c c -»-»-» i i i Skr.1989/90:137 Bilaga 10 iO'rv(hisorurMror\iruts.«-r\jco»-OtOfOC>-st«-»-rgstcofumeorostoo tOiAfOsto"st'0 ruto*0»-njstruo»-»-'OroAjoiAOmoru»-'i-0' l-«-strust-ooucoooootA-rs..cooo -OOtO i-cOstAJ C0sto«-st toiAOO'»-P- roruroo s# to N. s*-00-OOst«Oh-OOLnin>0«-'0*-m>0'00*-stiAiA'Or-&'Öu-i tOoorNJ«-rv(N'eorrurvQ>0'4nj Ö - CQ I ru -'C ru ** st* tt" |1 " SOOO IA rM IA st rs. :ä :? o* o m o> § "o i. tn XI- I- I- 'O 1}|>E fl i-V4-'OT4-' c; c 0'-QI-DC fl'n'0 i_Luo flfc.«-''OEo*-5 cn_,_ C«-'*-'Oogtfij£flQi-OMC'Oc C300 Bjnw'«-*'E OCH 1- o LflC C «5-C-c vpTJTJflOTi- (-5*-'oyg>c>>«occc 4Cl>l.i>i-fltgfl OOOOO o>--"' ooooL-fl-cfv'Ol- i-i. c.b.3 rafloio)zzzzOa.a.o.o.a-o.o.a.a.o.D.a.«acacQc Skr.1989/90:137 Bilaga 10 in r to o> ru I - --" go' «-* OO ru st ru O m Al to » 00 "O I lA <0 (\J N- in - I to ia' « O- ro AJ 0> 'O <0 fM st t "-* to' O ro ' to toru in m h- >o . . s fO - -SS. o - r\i o «o "- o m ro o- h* rs. -O m -O o o. o fvj ru st LA ro sj , _ ru 00 _ , -OrooroiAOO lAstcdoroost ~ " ~ ro ro ro P'r0«-lAFs»0&t0C0lAO«-»-rOlAh-lAs»>0t0»-st>0 AiKts.S.«'«rors>ostorO<-<0>0*-0-ou-ip'inst rg o o o ro - " o O sj o> to « f - »A st ~ «- O ro * '*- ' *- - o o - IA ru >o <- ru o* to* o eo CO in lA -t i r* ro to -t I - in roo o -- * N. h- in - lA Ai O O 0> h o LA lA >t st &> <- to ro O-" o" fg ro ry o lA ro ru ro to in (Q ts. Q »- ru 3lA OD »- ro 'O in -J rg o »- r-s lAro rg O* o - o* S(- >« fl st ro o h" o O to lA "O CO to o" o' --' "" in *- PO ru sf hs tb o lA st I *- *- ru O O O tn 'O ' - *- ru o o st <0 rM o ru o ru lA < »O * IA s* I »- ru ' ro f\j 0> in o' o' 0« ru ru oo m O- h- ru eo O- UI O) c c o 0) E 9 " *" ' I 305 M (/) tn (A (A (/) fl < fl o *- *- c c o -- fl jO - a i/i TI fl *rf g fl o fl I_ U OT ' O) -C .c o , l_ Ö - o fl 3 > "O > O 10 20 Rik.silagen 1989/90. o _o:o oooooooooooooo ststf*.Ö*-s#st IM m K ro»- o ro o* to sst in Skr.1989/90:137 Bilaga 10 >t '*«-P-OQFs&-0.000 K h> o ru s* s.o-st oorcö 8U »< fl <*- U V > - C "P O» fl t- t- S.c £ t> w o u u U M z (- I- o o fl t- U 4-* ~ a. o. tnCA Skr.1989/90:137 Bilaga 10 lA CO AJ AJ o ru o ru rg o ru AJ PO o ro o LA lA o K, .-, lA 0> PO s 675 100750 29529 5188 54000 11458 Nt \r\ m K -- -o lA »- O c 4 fl fl H- Dl OT fl 4J I. «t 4-> 8 fl fl -* o o fc* > fl -* o _i-l-0>s«LJ'DC w £ - o fl « L> CJ U tJ O O I 1989/90:137 Bilaga 10 NmK<0'OOfoooN>Oinqoooooooin9oruo>no«-iAOi »n»-*w »-Ä*- .K) st toto»- »ftjT-iA »- «- o o tn om ritns«K.o«lnsO-«ootoocplntoorosto-oOl --rt ».-WrMto to ffruru ro sro--i to ru N o «OQ«-Qh>(MapQQmoOOOOOrOO'0' stf-oooro-oo m ru m o o )e83?88si8S§sgssiifieo?s§~g5?S3g inmtninnto'- Foj-iAm»- »-o mru to-fo fO « m to rt ru m o K o AJ o K Q o »- 3 o o o o rt o tf) (A 1989/90:137Bilaga 10 O O o O O O o I I o o o o ' < o o o o o < C2252o5S5ooo>-qS ooooo 9 (A«-lnoln-lAoooooo oiaqoia fr "lAh- »-ru rtO'oru'00 oo st to >* IA K IA rt O « :8 t' o o o O «- D««WM*<««Ufll-~>0£.«l .2 g-g s s g e - ö >s(0OEC a-'> u v gfcitiio.?.?? _ c J fl fl - oc (/) > 3 UTVÄRDERINGAV MEDELSFÖRVALTNINGEN VID LÖNTAGARFONDERNA OCH FJÄRDE AP-FONDEN 1989 Bilaga11 MISSIV 672/90 () har enligt lagen (1983:1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR)ålagts att avge utlåtande över löntagarfondstyrelsernas samt Ijärdefondstyrelsens förvaltning av medel. Detta åläggande har sedermera utvidgats tiilatt omfatta den femte fondstyrelsen, som förordnades . Denfemte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet . På grund avfemte fondstyrelsens korta verksamhetsperiod redovisas inte denna fondstyrelsesförvaltning i samma utsträckning som övriga fondstyrelsers. 1 enlighet medovanstående överlämnas bifogade inom verket utarbetade promemoria"Utvärdering av medelsförvaltningen vid löntagarfonderna samt Ijärde ochfemte AP-fonderna ". Enligtden proposition som låg till grund för lagen (prop 1983/84: 50) börriksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt i pensionssystemetsintresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt iekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sättatt "kraven på god avkastning, iångsiktighet och riskspridningtillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på attgranska fondstyrelsernas medelsförvaltning. Innebörden av själva utvärderingsuppdragetdiskuterades utförligare i verkets första utlåtande avseende verksamhetsåret1984. Löntagarfondernassammantagna resultat översteg resultatkravet med drygt 2,5 miljarderkronor. Fjärde AP-fondens resultat översteg resultatkravet med nästan 5,2miljarder kronor. över fondernas hela verksamhetsperiod har fjärdefondstyrelsen överträffat resultatkravet med ochlöntagarfondstyrelserna har sammantaget överträffat avkastningskravet meddrygt . Femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet underhösten 1989. Fondens resultat täckte inte resultatkravet, vilket sammanhängermed börsutvecklingen . Löntagarfondstyrelsernahar vid utgången av 1989 varit verksamma . över helaverksamhetsperioden har värdeökningen på det kapital som tillförtslöntagarfonderna varit cirka I miljard kronor () lägre än om sammakapital hade följt den genomsnittliga utvecklingen på börsnoterade aktierunder . har värdetillväxten på löntagarfondernaskapital överstigit värdeökningen på räntebärande placeringar i I3:e AP-fondernamed (160procent). De i promemorianredovisade resultaten av utvärderingen ger inte riks- Skr. 1989/90:137försäkringsverket anledning att framföra några särskilda anmärkningar Bilaga11 om fondernas resultat eller placeringar . Verket vill dock framhävaföljande. Samtligalöntagarfondstyrelser har aktivt informerat de fackligaorganisationerna i bolag där respektive fond innehar aktier om möjligheten attbegära rösträttsöverlåtande hos fondstyrelsen. Andelen rösträttsöverlåtelserunder 1989 har ökat väsentligt jämfört med . Andelen understiger inte 90procent för någon enskild fondstyrelse. Revisionsordförandenai samtliga löntagarfonder har enats om enhetligaredovisningsprinciper. De skiljaktigheter som återstod vid utgången av 1989, t.ex.principen för beräkning av realisationsvinst respektive realisationsförlust,kommer att åtgärdas 1990. 3 Utställande av köpoptioner i eget aktieinnehav 1proposition 1987/88:11 föreslogs att fjärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsernaskulle få rätt att placera medel som styrelserna förvaltar i standardiseradeköp- och säljoptioner. Efter riksdagsbehandling av propositionen medgavsendast fjärde fondstyrelsen sådan rätt. Löntagarfondstyrelserna har därmedinte rätt att placera medel i köp- eller säljoptioner. Ingenlöntagarfondstyrelse har placerat medel i standardiserade köp-eller säljoptioner.