prop · GD03147 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:147 om höjda studiestödsbelopp m.m. som kompensa tion för vissa skatteeffekter 'op- Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås höjning av beloppet i studiemedel samt studiebidragetinom studiehjälpen. Dessutom föreslås att de s.k. fribeloppen vid reducering avstudiemedlen höjs. Det s.k. garantitalet, som gäller vid återbetalning avstudiemedel som har uppburits , avses bli uppjusterat. För attlindra återbetalningsbördan för dem som uppburit studiemedel för såvälgymnasiala som eftergymnasiala studier föreslås förbättrade möjligheter tillavskrivning av studieskulder. Förslagen är föranledda av det förslag omreformerad inkomst- och företagsbeskattning som tidigare denna dag har lämnatsav chefen för . 1989/90. Lag om ändring i studicstödslagen (1973: 349) Härigenomföreskrivs att 3 kap. 6 §, 4 kap. 13, 16, 19 och 24 §§ och 8 kap. 11 §studiestödslagen (1973:349)' samt punkt 5 i övergångsbestämmelserna till lagen(1988:877) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Studiemedelutgår av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod för vilken den studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall omfatta för heltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande . Studiemedelutgår av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiodför vilken den studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall omfattaför heltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande . Vad som sägs i första stycket gäller endast om inte något annat följer av 16, 19, 22 eller 25 §. För en heltidsstuderande minskas det belopp som utgår enligt 13 § första stycket för varje hel, För en heltitlsstuderande minskas det belopp som utgårenligt 13 § första stycket för varje hel, sammanhängande tidsperiod om 15 dagarmed en artondel av den del av den studerandes inkomst under kalenderhalvåretsom överstiger nedan för skilda perioder angivna delar av basbeloppet,nämligen sammanhängandetidsperiod med en artondel av den del av den studerandes inkomstunder kalenderhalvåret som överstiger nedan för skilda perioder angivna delarav basbeloppet, nämligen ' Lagen omtryckt 1987:303. -Senaste lydelse 19K9:695. 3Senaste lydelse 1988:877. "Senaste lydelse 1988:877. ande tidsperioder om 15 da- gar för vilka studiemedel skall utgå tmder kalender- ande lidsperioder om 15 da- gar för vilka studiemedel 3 4 5 6 7 8 9 10 För endeltidsstuderande minskas det belopp som utgår för ett kalenderhalvår enligt 13§ första stycket för varje hel. sammanhängande tidsperiod med enniondel av den del av den studerandes inkomst somöverstiger nedan, för skilda perioder angivna delar av basbeloppet, nämligen För endeltidsstuderande minskas det belopp som utgår för ett kalenderhalvår enligt13 § första stycket för varje hel, sammanhängande tidsperiod meden niondel av den del av den studerandes inkomst somöverstiger nedan, för skilda perioder angivna delar av basbeloppet, nämligen 5 Senaste lydelse 1988:877. 11 1989/90. Antalhela, sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skallutgå Antalhela, sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skallutgå Studiebidragetutgör av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod om15 dagar för heltidsstuderande och för deltidsstuderande. Ar denstuderande enligt 10. 19 och 21-23 S§ inte berättigadtill fullt studiemedel minskas först studiebidraget och därefter studielånet. Studiebidragetutgör av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod om15 dagar för heltidsstuderande och för deltidsstuderande. Är den studerandeför enligt 10, 13, 16, 19 och 21-23 §§ inte berättigad tillfullt studiemedel minskas först studiebidraget och därefter studielånet. Utgående studiemedel utgör i första hand studiebidrag.Återstoden utgör studielån. »Senaste lydelse 1988:877. Den somtidigare uppburit studielån för studier enligt 4 kap. 2 § kan befrias från attåterbetala viss del av dessa lån om han under minst tre terminer erhållitstudielån för studier enligt 4 kap. 1 §. Sådan befrielse får avse högst sexterminer och för varje termin uppgå till en tredjedel av studielånet underterminen. Den somtidigare uppburit studielån för studier enligt 4 kap. 2 § kan befrias från attåterbetala viss del av dessa lån om han under minst tre terminer erhållitstudielån för studier enligt 4 kap. 1 §. Sådan befrielse får avse högst sexterminer och för varje termin uppgå till hälften av studielånet under terminen. 5.De nya föreskrifterna i 8 kap. 11 § om befrielse från att återbetalastudiemedel för eller statlig vuxenutbildning eller för annangymnasial utbildning eller utbildning vid folkhögskola skall gälla också försådana studiemedel som den återbetalningsskyldige har erhållit enligt äldrebestämmelser för studier . Vid tillämpningen av 8 kap. 11 § skall därvidåterbetalningspliktiga studiemedel enigt 4 kap. 1 § anses lika med studielån. Har denåterbetalningsskyldige redan beviljats befrielse enligt de äldre föreskrifternakan han få ytterligare befrielse så att det sammanlagda avskrivningsbeloppetper termin uppgår till en tredjedel av det återbetalningspliktiga studiemedletunder terminen. Har denåterbetalningsskyldige redan beviljats befrielse enligt de äldre föreskrifternakan han få ytterligare befrielse så att det sammanlagda avskrivningsbeloppetper termin uppgår till hälften av det återbetalningspliktiga studiemedletunder terminen. Denna lag träder i kraft, i fråga om 3 kap. 6 § samt 4kap. 13, 16, 19 och 24 §§ och i övrigt . Bestämmelserna i 4 kap. 13, 16, 19 och 24 §§ iparagrafernas nya lydelse tillämpas första gången i fråga om studiemedel somberäknas för med ledning av basbeloppet . ' Senaste lydelse 1988:877. 2 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1989: 1069) om tilläggsbelopptill basbeloppet vid beräkning av Studiemedel Härigenomföreskrivs att lagen (1989: 1069) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkningav studiemedel skall upphöra att gälla vid utgången av . Denupphävda lagen skall dock tillämpas vid beräkning av studiemedel som avser tidföre upphörandet. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , S. ,, , R. , , , G. , , ,, , , , , , Vidomläggningen av skattesystemet uppstår vissa konsekvenser även förstudiestöden. beslut att de höjningar av indirekta skatter m.m., somavses finansiera sänkningen av inkomstskatten, inte skall påverka konsumentprisindexvid fastställande av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring (1962:381),inverkar t.ex. på studiemedelsbeloppet. Eftersom de studerande med studiehjälpoch studiemedel i regel inte har sådana inkomster att de får någon nämnvärdsänkning av inkomstskatten riskerar de att enbart beröras av höjningama avindirekta skatter m.m. För innevarande kalenderår har mot denna bakgmndbeslutat om en förtida uppräkning av basbeloppet vid beräkning av studiemedel.Studiebidraget som utbetalas som del av studiehjälpen, har vidare höjts från485 till . fr. o. m. den Ijanuari 1990. Som kompensation för deeffekter som uppstår av det andra steget i skattereformen lägger jag nu framförslag om höjningar av beloppen i studiehjälp och studiemedel. Avskattereformen följer också att lån i allmänhet blir dyrare eftersom avdragseffektemaminskar. Det finns inte anledning att untanta återbetalningspliktigastudiemedel från denna effekt. Mot denna bakgmnd avser jag att föreslåregeringen att besluta om en höjning av det s.k. garantitalet som gäller förstudiemedel som uppburits före år 1989.1 syfte att lindra återbetalningsbördanför dem som har studieskulder för såväl gymnasiala som eftergymnasiala studierlämnar jag förslag om förbättrade avskrivningsmöjligheter för denna kategori. 2 Förslag om höjda studiestödsbelopp m.m. Studiebidragsom utgår som del av studiehjälp beviljas enligt nu gällande regler med 560 kr.per månad. Bidraget är beloppsmässigt samordnat med det allmänna bambidragetoch utbetalas till studerande i gymnasial utbildning som är mellan 16 och 20år. Chefenför har tidigare denna dag föreslagit att bambidraget höjstill . Jag föreslår motsvarandehöjning av studiebidraget inom studiehjälpen från samma datum. Förslaget kräverändring av 3 kap. 6 § studiestödslagen (1973:349). I1990 års budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil.lO) har för studie- beräknats ett anslag om totalt 2 280,6 milj. kr. för budgetåret Prop.1989/90:147 1990/91. Av detta belopp uppgår utgiften för studiebidrag till 1669,2 milj. kr. Jag beräknar merkostnaden till följd av den föreslagnahöjningen av studiebidraget till 370 milj. kr. för /91. Studiemedelbeviljas enligt bestämmelsema i 4 kap.studiestödslagen som en viss procentandelav basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. För ett helt läsår om niomånader utbetalas studiemedel av basbeloppet. Även det s.k.fribeloppet som gäller vid reducering av studiemedlen med hänsyn till denstuderandes inkomst bestäms med utgångspunkt i basbeloppet. Genomde förslag som tidigare denna dag har lämnats av chefen för finansdepartementettas det avslutande steget i en genomgripande omläggning av skattepolitiken.För flertalet löntagare innebär skatteomläggningen en väsentlig minskning avden statliga inkomstskatten som priserna ökar på vissa varor ochtjänster till följd av en breddning av basen för mervärdeskatten, införande avvissa punktskatter, höjd fastighetsskatt, slopade mjölksubventioner m.m.Riksdagen har tidigare beslutat att den prishöjning som följer avskattereformens förändringar av indirekt beskattning samt höjdfastighetsbeskattning och reducerade räntebidrag skall avräknas frånkonsumentprisindex vid fastställande av basbeloppet fr. o. m. . Skattereformenkommer för det övervägande antalet löntagare att innebära en förbättradekonomisk ställning även om hänsyn tas till det ökade indirekta skatteuttaget.Eftersom de studerande med studiemedel inte har så höga inkomster att de fårnågon nämnvärd sänkning av inkomstskatten och med hänsyn till att basbeloppetinte kommer att räknas upp fullt i nivå med prisökningama bör studiemedelstagamakompenseras. har en sådan kompensation redan beslutats genom attett tilläggsbelopp till basbeloppet har införts vid beräkningen avstudiemedelsbeloppet. När det gäller kompensation för och därefter bören mer permanent lösning eftersträvas. Lagen (1989:1069) om tilläggsbelopp tillbasbeloppet bör därför upphävas vid utgången av detta år. Preliminäraberäkningar inom visar att den totala effekten avskatteomläggningen på konsumentprisindex kan uppskattastill . Detta motsvarar en höjning avstudiemedelsbeloppet från av basbeloppet per läsår. En sådanhöjning bör genomföras redan fr. o. m. trots att den fullaeffekten av basbeloppsförändringen inte inträffarförrän . Höjningen börfördelas proportionellt på studiemedlens bidrags- resp. lånedel. Därigenomkompenseras de studerande , liksom , förprisökningar som inverkar på det basbelopp som kommer att fastställas för år1992. Förslaget kräver ändring av 4 kap. 13 och 24 §§ studiestödslagen. Höjningenav studiemedelsbeloppet medför att även de studerande i gymnasial utbildningsom är och har en från föräldrarna fristående ekonomikommer att kompenseras för de ändrade beräkningsreglema för basbeloppet. Fribeloppensom gäller vid reducering av studiemedel påverkas, som jag inledningsvis har nämnt också a v de ändrade reglema för basbeloppet. fribeloppenbör således justeras. För en studerande med en normalt lång Prop.1989/90:147 terminbör fribeloppet höjas för att nivån skall bibehållas.Detta innebären höjning av fribeloppet för höstterminen från 70 till75 % av basbeloppet. Motsvarande höjning för vårterminen blir från 50 till55% av basbeloppet.Förslaget kräver ändring av 4 kap. 16 och 19 §§ AnslagetStudiemedel m.m. är i statsbudgeten för /91 beräknat till ettbelopp om . 1989/90:100, bil. Till följd av deförslag om höjning av studiemedelsbeloppet och höjda fribelopp som jag harlämnat beräknar jag en ökad utgift under anslaget med 40 milj. kr. Återbetalningspliktigastudiemedel som uppburits uppräknas med ett s.k.regleringstal. Regleringstalet beräknas med utgångspunkt i förändringen avkonsumentprisindex under närmast föregående tolvmånadersperiod. Regleringstaletfår emellertid inte överstiga det s.k. garantitalet som fastställs avregeringen. Garantitalet har uppgått till 1,042 då regeringenbeslutade om en höjning från 1,032. Det innebär att skulden har räknatsupp med högst 4,från denna tidpunkt. Genomatt avdragseffektema i skattesystemet minskar blir det mindre förmånligt att halån. Detta gäller också för dem som lånat enligt de regler för studielån somgäller fr.o.m. den . De minskade avdragseffektema innebärnämligen att studielåneräntan för dessa låntagare höjs automatiskt ikonsekvens med tidigare beslut (jfr. 1987/88:116s 46, SfU 26, rskr.328). Det finns enligt min mening inte något hållbart skäl för att undanta justdem som uppburit studiemedel från de fördyringar som åsamkas allaandra låntagare. Jag beräknar att garantitalet bör höjas till 1,057 för attrelationen mellan studiemedel som uppburits före och skallbibehållas. En sådan höjning innebär att statens inkomster ökar med igenomsnitt 100 milj. kr. Jag vill i dettasammanhang anmäla min avsikt att senare återkomma till regeringen med förslagom att garantitalet höjs till 1,057. Dendisponibla inkomsten för i stort sett alla individer ökar genom skattereformen.Det övervägande flertalet av de återbetalningsskyldiga kommer, enligt minbedömning, trots att lånen på gmnd av skattereformen blir dyrare, att kunnaåterbetala sina studieskulder utan orimliga uppoffringar. För vissa gmpper kanskuldbördan emellertid komma att öka kraftigt såväl i det gamla som i det nyaåterbetalningssystemet. Jag tänker i första hand på dem som har bedrivitstudier i vuxen ålder och som har skuldsättning från såväl gymnasiala someftergymnasiala studier. Det är inte ovanligt att högskolestudierna i sådanafall inleds med en skuld . Efter tre, högskolestudierkan den sammanlagda studieskulden i sådant fall närma sig . Enligtnu gällande regler kan en tredjedel av studieskulden för de gymna siala studierna avskrivas under fömtsättning att studiemedel även uppbu rits för minst tre terminers högskolestudier. Dessa bestämmelser gäller för studiemedel som uppburits såväl före som . För studiemedel som uppburits gäller emellertid reglema endast om studiemed len för de gymnasiala studierna har uppburits . bedömning är det rimligtatt avskrivningsbeloppet höjs. Jag föreslår därför Prop. 1989/90:147 attavskrivningen i dessa fall höjs från en tredjedel till hälften av lånebeloppetför de gymnasiala studiema. I ett fullfunktionsstadium, ,beräknar jag att förändringen får till följd att den årliga återbetalningenminskar med ca 20 milj. kr. Förslaget kräver ändring av 8 kap. 11 § studiestödslagensamt punkt 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring istudiestödslagen. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) samt förslag till ändringav övergångsbestämmelse till lagen om ändring i studiestödslagen. Vidare harupprättats förslag till lag om upphävande om lagen (1989:1069) omtilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att dels anta förslagen till 1. lag om ändring istudiestödslagen (1973:349), 2. lag om upphävande av lagen(1989:1069) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel, 3. under åttonde huvudtitelnsförslagsanslag Studiehjälp m.m. för /91 anvisa 410000000 kr.utöver vad som har föreslagits i prop. 1989/90:100 bil. 4. under åttonde huvudtitelns iörs\agsar\s\agStudiemedel m.m. för /91 anvisa . utöver vad somhar föreslagits i prop. 1989/90:100 bil. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Tryckeri, 1990 IO