prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Därmed var tillväxten t.o.m. något kraftigare än 1988. Inom loppet avbara har därmed sysselsättningen stigit med närmare 130 000 personenEnligt nationalräkenskaperna ökade antalet arbetade timmar under1989. Då antalet sysselsatta ökade innebär detla all den faktiskamedelarbetstiden sjönk . Delta är emellertid enbart en effekt av att1989 hade färre arbetsdagar än 1988. Om hänsyn tas till dessa kalendariskaeffekter ökade antalet arbetade limmar med 2,dvs. medelarbetstiden steg med0,. Sysselssältningsexpansionenunder 1989 skedde lill största delen inom näringslivet. Av expansionen iantalet sysselsatta föll på näringslivet. Industrinssysselsättning steg relativt kraftigt . Under de tresenaste åren har expansionen varit mera dämpad och varit av storleksordningenen halv procent per ån ökade industrisyssel-sältningen för alt sedan i del närmaste stagnera . 1prognosen väntas inle heller induslrisysselsätlningen expandera under denärmaste åren. Risken är istället uppenbar att många före- Tusental personer (i åldrarna är) -3 - 9 - 7 - 2 -12 -11 Källor: () ochfinansdepartementet. 1989/90:150 Bilaga 1.1 lag kommer alt få uppleva en hård vinslpress om löneökningarnafortsätter i nuvarande takt. Några drastiska effekter påindustrisysselsättningen väntas dock inte. Industriproduktionens utveckling var1989 konsistent med sysselsättningsutvecklingen, d.v.s. en måttlig tillväxtförsta halvåret följt av stagnation . Under 1990 och 1991väntas en mycket svag ökning i industriproduktionen, åriigen. Dettainnebär en produktivitetsökning på . En minskad överhettning påarbetsmarknad bör leda till en ökad produktivitet genom stabilarepersonalförhållanden. 1 motsatt riktning verkar del förhållandel altproduktionsinskränkningar sker snabbare än neddragningar i sysselsättningen vidvikande avsättningsmöjligheter. Sysselsättningen inom byggnadsverksamheten har stadigtökat under den starka byggkonjunkturen. Enligt accelereradetillväxten i antal sysselsatta . Tydligt är att löneutvecklingen förbyggnadsarbetare möjliggjort en rekrytering av tidigare verksamma i branschensom lämnat yrket av minskat byggande i . Trots den storaökningen i sysselsättning har bristen på arbetskraft varit utpräglad. Underhösten och vintern har dock balansen på byggarbetsmarknaden varit någotbättre. Detta kom bl.a. till uttryck i byggbarome-ler därbrisllalen på yrkesarbetare sjönk tämligen kraftigt i såväl december som mars.Fortfarande är dock brislalen höga. Den starka tillväxt i byggnadsverksamhetensom kännetecknat väntas nu brytas (se kap 8.4). Därmed kommersysselsättningen all stagnera och t.o.m. minska. Den privala tjänstesektorns sysselsättningsexpansionfortsatte även . Tillväxten blev t.o.m högre än och på tvåår har därmed ökningen varit närmare 100 000 personen dämpas. Stora delar av sektorn går i början på1990-lalet in i etl lugnare skede efter en mycket expansiv utveckling underandra hälften av 1980-lalet. Delta gäller t ex varuhandeln, restaurang- ochhotell-sektorn och även delar av finanssektom. Tabell 5:2 Produktion och sysselsättning i timmar Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 -0,2 0,8 -0,4 1,0 -0,5 1,7 -1,1 -0,1 -0,1 Källor:Statistiska centralbyrån, och . bidrar i viss mån lill denna utveckling men också den lågakonsumlionstill-växten . Mol bakgrund av delta väntassysselsältningök-ningen stanna vid ca 20 000 personer såväl 1990 som 1991. Under denlångvariga högkonjunkturen har sysselsättningen i denkommunala sektorn ökat relativt långsamt jämfört med decenniets första hälft.Medan sysselsättningen i genomsnitt steg med 28 000 personer under perioden1980-1985 var motsvarande ökning bara ca 10 000 personer under åren 1986-1989.Kommunerna har haft svårt alt kunna konkurrera om personalen i den helaarbetsmarknadssituationen. När nu arbetsmarknaden blir något svalare ochpersonalbristen inom vård och barn- och äldreomsorg är stor på många hållöppnas möjligheter för kommunerna att öka sysselsättningen i något snabbaretakt än . Del kommunala skatlesloppel kommer emellertid görakommunernas ekonomiska situation ytterst ansträngd varför någon störresysselsättningsexpansion inte är möjlig. 1 höglönealternativel 1991 fårkommunerna extra stora ekonomiska svårigheter vilket påverkarrekryteringsmöjligheterna. 1990väntas antalet genomsnittligt sysselsatta personer öka med ca 35 000, dvs. enhalverad ökning jämfört med . Denna ökning är till stor del en följd avutvecklingen . Under loppet av 1990 blir sysselsättningsexpansionenbetydligt lägre än 35 000 men ökningen ger effekterpå skillnaden i årsmedellal. väntas sysselsättningen stagnera helti höglönealternativel. Konjunkturnedgångens effekter slår då starkare även påsysselsättningen. Minskningen kommer främst inom industri och byggsektorn medanökningarna inom den privata tjänstesektorn och den kommunala sektorn blirmyckel måttliga. Antaletarbetade limmar väntas 1990 öka med endast 0,. Den svaga utvecklingen avproduktionen i höglönealternativel gör att anta- let arbetade timmar kommer alt stagnera helt. Detlainnebär att medelår- Prop. 1989/90:150 betstiden i stort sett blir oförändradbåde 1990 och 1991. Bakom detta hgger Bilaga 1.1 en rad motverkande faktorer.Potentialen för de s.k. dynamiska effekterna av marginalskatlesänkningen bedömsvara relativt ston Konjunkturläget innebär dock att efterfrågan på arbetskraftutgör en stor begränsning för möjligheterna att realisera en önskad expansionav medelarbelstiden. Anpassningen till det nya skattesystemet kommer också altvara utdragen över . Reformen avseende de tvä förstadagarna av den sjätte semesterveckan bidrar lill att medelarbelstiden inte ökan 5.2 Utbudet av arbetskraft Den starka efterfrågan på arbetskraft under 1989återspeglades även i en påtaglig uppgång av arbetskraftsdeltagandet och ensnabb tillväxt av utbudet. Andelen av befolkningen i yrkesaktiva åldrar (16-64år) som dellog i arbetskraften steg lill ochantalet personer i arbetskraften ökade med 56 000. Denna ökning förklaras tillungefär lika stor del av befolkningsmässiga faktorer som av förändringar iarbetskraftsdeltagandet. Befolkningen i åldrarna ökade med ca 34 000om man jämför årsgenomsnitten . var nettoinvandringen till ca 29 000personen 1989 var denna siffra betydligt högre, närmare 46 000 personenUppskattningsvis är ca 75 %i av denna invandring personer i yrkesverksammaåldran Detla är den klart högsta nettoinvandringen . Manmåste gå tillbaka lill för att finna högre siffron En stor del avinvandrarna är flyktingar som först efler kommer ut päarbetsmarknaden. ökade arbetskraftsdeltagandet särskilt starktbland ungdomsgrupperna. För den yngsta åldersgruppen, , stegarbetskraftstalen efter en lång nedgångsperiod. 1989 fortsatte dennautveckling i ökad takt. För syns en likartad utvecklingmed den skillnaden att uppgången i arbetskraftsdeltagande var något mindre1989 än 1988. Den stora efterfrågan på arbetskraft gör att fler väljer attförvärvsarbeta vid sidan av gymnasie- och högskolestudien avstudie-medelsystemel medför dock höga marginaleffekter vilkel dämpar effektenpå det totala arbetskraflsulbudet. Tabell 5:3 Relativa arbetskraftstal för olikaåldersgrupper Årsmedeltal1989 och förändring i procentenheter -0,2 -2,6 -2,2 -1,1 -1,3 -1,1 -0,1 -1,8 -0,1 -0,5 -0,1 -0,4 Källor: (),, finansdepartmentet. förutsesarbetskraftsdeltagandet fortsätta alt öka i ungdomsgrupperna och bland deäldre. Totalt väntas det relativa arbetskraftstalet öka med 0,3 procentenheter1990.1 det förhållandevis svalare arbetsmarknadsläget 1991 väntas uppgångenstanna vid 0,1 procentenheten Invandringen väntas totalt uppgå tillca 40 000. Delta är alltså något lägre än men dock en historisktsett hög nivå. omfattar demånatliga arbetskraftsundersökningarna inte personer som är eller äldre.För gruppen görs emellertid en specialundersökning underfjärde kvartalet varje ån Enligt denna undersökning deltog fjärde kvartalet 79000 personer i åldrarna i arbetskraften. Delta motsvarade avbefolkningen i dessa åldersgruppen Antalet män var ungefär dubbelt så stort somantalet kvinnor, vilket innebär alt 13,av männen och 5,av kvinnorna ingåri arbetskraften. Ökningen jämfört med är 5 000 personer eller 0,5 %uttryckt som arbetskraftsandel. steg antalet personermellan 65 och i arbetskraften med 10 000. Merparten av de sysselsatta idessa åldersgrupper är egna företagare men den stora uppgången under 1988gällde i första hand anställda. Utvecklingen 1989 var något överraskande denmotsatta. Antalet företagare i mätningen ökade med 9 000 medan antaletanställda minskade med 4 000. 1989/90:150 Bilaga1.1 5.4 Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder Dengenomsnittiiga arbetslösheten uppgick till 1,av arbetskraften. 1antal personer motsvarar delta 61 000. Nedgången var därmed 11 000 jämfört med1988. 1983 nåddes en topp i arbetslösheten på 2,(korrigerat ). Därefterhar alltså arbetslösheten mer än halverats. Under första halvåret 1989fortsatte den långa perioden av stadigt sjunkande arbetslöshet. Den tendenstill något dämpad efterfrågan på arbetskraft som Procent, säsongrensade kvartalsdata 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Källa: (). kunnat skönjas har inteslagit ut i någon ök- Prop. 1989/90:150 ning i arbetslösheten. Säsongsrensalhar nu arbetslösheten legat stilla kring Bilaga 1.1 1,, dvs. Arbetslösheten fortsatte 1989 att minska i hela landet. Enviss regional utjämning har skett i den meningen att nedgången varit relativtsett större i län med hög arbetslöshet. När nu sysselsältningutvecklingenslagnerar är det dock troligt att arbetslösheten först kommer all börja stiga idessa län. Tabell 5:4 Relativ arbetslöshet i olika åldrar Procentandel av arbetskraften i respektive åldersgrupp Anm: Siffrorna har reviderats medhänsyn till omläggningen av mätmetod i . Källor: , ochfinansdepartementet. Antalet latent arbetssökande - dvs. personer som iarbetskraftsundersökningarna uppger alt de kan och vill arbeta men av olikaskäl inte aktivt söker arbete och därför inte räknas in i arbetskraften somarbetslösa - var 1987 50 000. 1988 sjönk antalet med hela 15 000 medan minskningen1989 endast var 1 000. noterades en ökning jämfört medförsta kvartalet 1989. Samma mönster har antalet personer som ärundersysselsatla av arbetsmarknadsskäl uppvisat. Åven här är antalet högreunder än 1989. Ökningar av dessakategorier brukar också normalt föregå en ökning av den öppna arbetslösheten.Problemet med deltidsarbetslösheten finns i första hand inom den kommunalasektorn men också inom handeln. Arbetsmarknadsmyndigheterna har genomdiskussioner och överenskommelser med kommuner och landsting sökt kommatillrätta med detla. Någon förbättring har inte uppnåtts. Arbetslösheten i åldrarna har de senaste årenminskat markant. 1989 var denna jämfört med t.ex. 1986. 1 denyngsta gruppen, , var arbetslösheten lika stor 1989 som 1988. Det ärhär dock viktigt att notera att ungdomslagen nu nästan försvunnit. Åven reduceringen i arbetslösheten för åldersgruppen 55-64har varit stark . En viss uppgång i arbetslösheten för dennagrupp har emellertid registrerats . Urvalet i ärdock för litet för att man ska kunna dra några större slutsatser av delta. Den svaga utvecklingen av sysselsättningen gör attarbetslösheten kom mer att öka . fortsätter denna utveckling. Ar betsmarknaden hotar då att vika på bred front. Kostnadsutvecklingen gör alt industrins konkurrenskraft nu försvagats så myckel alt effekterna på syssel sättningen börjar bli kännbara. Stora delar av privata tjänstesektorn stagne rar samlidigt som den kommunala ekonomin inle klarar all suga upp arbets- 42 kraft i någon större utsträckning. I höglönealternativelväntas arbetslöshe- Prop. 1989/90:150 len bli i årsmedeltal 1991.Detta innebär dock att arbetslösheten vid Bilaga 1.1 slutet av 1991överstiger . Antalet arbetslösa skulle då vara ca 120 000 personen att semesterreformen stramar åt arbetskraflsulbudet 1991. Tabell 5:5 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder utbildning (AMU) Företagsutbildning Ätgärder för arbetshandikappade ' Utbildning vid permitteringshot, flaskhalsutbildningm.m. , lönebidrag, () ochoffentligt skyddat arbete. Under desenaste åren har arbetsmarknadspolitiken lagts om så all de ul-budsinrikadeåtgärderna har fått ökad omfattning. Detla innebär t.ex. ökad omfattning avutbildnings- och rehabiliteringsinsatser och en förstärkning avplatsförmedlingen. har de sysselsättningsskapande åtgärderna kraftigtminskat. fanns endast ca 9000 personer i beredskapsarbeten.Antalet personer i speciella program för arbetshandikappade har fortsatt attöka . Däremot minskade antalet personer i arbetsmarknadsutbildningen(AMU) efter att i rad ha ökat. I prognosen görs ett renttekniskt anlagande om en oförändrad nivå av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Den preliminära lönesummeslatistiken frånnatioiialräkenskaperna tyder på att de kostnadsmässiga limlönerna för samtligalöntagare ökade mellan helåren 1988 och 1989, se tabell 6:1. Deavtalsmässiga kostnadsökningarna blev vilket är del högsta utfalletsedan 1980. Löneglidningen hamnade på rekordnivån . Utfallet förLO-områdel bedöms till knappt 10 1/, för privata tjänstesektorn till 8,8 %och för offentliga sektorn till 8,. Inom offentliga sektorn är spridningenpåtaglig. Löntagare inom kommunala sektorn fick , medanstatsanställda (exkl. lärare) fick . Årets och fjolårets avtalsrörelser präglades av centralaförhandlingar mellan de stora kollektiven. Tillåtna och otillåtna strejkenlock-oul, varsel m.m. blev vanligt förekommande inslag. har helaarbetsmarknaden centrala avtal gällande 1990. har sektor skola etlavtal som ger dem utöver vad de kommunalanställda avtalar fram för nästa ån Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Tabell 6:1 Timlöner och arbetskraftskostnader -0,1 Anm:Uppgifterna för samtliga löntagare baserar sig på lönesummestatistik.Uppgifterna för industriarbetare grundar sig på förtjänststatistik.Förtjänststatistiken har i förekommande fall kompletterats med engångsbelopp,som ej ingår i SCB:s statistik. Avtalskonstruktionen för industriarbetare 1987omöjliggör en meningsfull uppdelning pä avtal och löneglidning. Källor:Statistiska centralbyrån, och . Nästansamtliga avtal innehåller en omförhandlingsklausul som utlöses vid dentidpunkt konsumentprisindex överstiger med 4,(banksektorns omförhandlingsgräns är ). Omförhandlingsvallen bröts igenomredan i mars, vilket blev känt . Både LO och PTK har hos SAFbegärt omförhandlingar Denavtalsmässiga lönekoslnadsulvecklingen för alla löntagare bedöms lill drygt 51/i ån Bank- och offentlig sektor fick höga avtal. Inom offentliga sektornblev spridningen mellan olika grupper ston De grupper som fick relativt mindrei fjol fick mer i årets avtalsrörelse. Ett fortsalt mycket stramtarbetsmarknadsläge medför att löneglidningen bedöms bli nästan lika stor som i fjol.Löneglidningen uppskattas lill drygt 3 1/i näringslivet och Prop.1989/90:150 till knappt 11/i offentlig sektor Den totala genomsnittiigalöneökningen Bilaga 1.1 mellan helåren 1989 och 1990 bedöms bli . I dennasiffra ryms inle något lönepåslag via omförhandlingsklausulen. ATP-avgiftenhöjs under det att folkpensionsavgiften sänks lika myckel. Arbelsmiljöavgiftenoch breddad bas för arbetsgivaravgifterna samt en marginell sänkning av de avtaladearbetsgivaravgifterna drar upp timkostnaden med ytterligare 0,9 procentenheteri ån sänks vissa avtalade arbetsgivaravgifter tillfälligt, för att sedanhöjas till nivå 1991. Premiebortfallet skall tas igen under dekommande åren utan all löneutrymmet skall påverkas. Dessa omperiodi-ceringar avde avtalade lönebikostnaderna antas ej påverka företagens underliggandeprissältningbeteende. Närdel gäller den svenska ekonomins utveckling har prognoserna gjortsenligt två altemativ. 1 altemativ 1 antas timlönerna, inklusive semesterreformen,stiga , dvs. en önskvärd takt för alt börja komma till rätta med vårtrelativa kostnadsläge gentemot våra viktigaste konkurrentländer.Skattereformens underfinansiering vad gäller hushållseklorn ger i sig en realköpkraftsökning på . Detla innebär att hushällen vid mycket måttligalöneökningar ändå uppnår en rejäl köpkraftsökning. för begränsadelöneökningar med sig goda möjligheter för förelagen att växla nedprisförväntningarna och prisökningarna till en nivå som är förenlig medbibehållen eller förbättrad konkurrenskraft och hög sysselsättning. 1 det andraalternativet antas limlönerna, inklusive semesterreformen, stiga dvsendast något lägre än föregående ån Arbetsmiljöavgiftenförsvinner, sjukförsäkringsavgiften sänks en procentenhet ocharbetsgivaravgifterna i övrigt sänks med 1,5 procentenheten övertararbetsgivarna kostnaderna för sjuklön . Socialaavgifter skall utgå på sjuklönen. Kostnaderna för delta neutraliseras genom enmotsvarande sänkning av avgiftsuttaget. Basen för arbetsgivaravgiften breddaspåtagligt. Bruttokostnaden ökar med till följd av dessaförändringan Breddningen av basen för uttaget av kollektiva avgifter antasinte leda till ökade kostnader för förelagen på lång sikt. Basbreddningenkommer att ha en dämpande verkan på lönebildningen och dessutom delvisövervältras via priserna. Vidare beräknas omfattningen av vissa förmånerreduceras betydligt i och med att de skattemässiga incitamenten för allaparter försvinner. Skattereformen leder i inledningsskedet till ytterligarebelastning för företagen vilkel också bör ha en dämpande inverkan på framförallt löneglidningen. Införandel av 1991 medför enkostnadsökning för arbetsgivarna i storleksordningen 0,. Denna kostnadregistreras som en ökning av timlönen och är inräknad i våra prognosalternativ. Alternativ1 skall i jämförelse med alternativ 2 tolkas som att arbetsgi varna övervältrat kostnadsökningarna lill följd av skaltereformen i större ut sträckning via dämpad förljänstutveckling än genom ökade prisen Vidare skall låglönealternalivet ses som alt arbetsmarknadens parter tagit ordentlig hänsyn lill den slarki vikande induslrikonjunkturen, den försämrade kon kurrenskraften och lägre lönsamhet samt begynnande ökning av den mycket låga arbetslöshetsnivån. I jämförelsemed förhållandena i vår omvärld stiger de svenska timlönekostnaderna snabbt,se diagram 6:1. I diagrammet jämförs timlöneutvecklingen inom industrin iSverige med de länder som ingår i den svenska valutakorgen (exkl. ochSchweiz). De s.k. korgländerna är sammanvägda enligt varje lands betydelse somkonkurrent lill på världsmarknaden. Timförljänslen för industriarbetarei steg jämfört med . bedömstimlönerna ha ökat inom OECD-området. väntas - med deförutsättningar som redovisats - differensen krympa lill ca hälften jämförtmed . Som framgår av diagrammet har den svenska induslriarbetarlönen ökatpåtagligt mer än i våra konkurrentländer alltsedan 1983. 1989/90:150Bilaga 1.1 Diagram 6:1 Nominell timlön inom industrin Ärligprocentuell förändring, nationell valuta 10 9 -I 8 r \ / \ :: / \ -'"''v "\............................................................................................................................. :,.>""'-'" ........... \........... ,<'............ länder 1 '--- ''"' j------------ ,---------- ,---------- ,---------- 1---------- ,---------- ,---------- ,---------- ,---------- ,--------- 19801981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 Anm: De 13 är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent till på världsmarknaden. Källor:OECD, , samt . Under loppet av 1989 steg konsumentprisindex (KPI) med6,. Mellan helåren 1988 och 1989 blev ökningen . Prisökningen blev någothögre än 1988 och förklaras nästan uteslutande av inhemska kosnadsökninganVinstmarginalulvecklingen i den skyddade sektorn synes ha varit blygsam, vilketär naturligt med hänsyn till den svaga konsumlionsutveckling. De bakomliggandeprisdrivande faktorerna var i stället lönekostnads- och produktivitetsutveckling.Mätt enligt nettoprisindex (NPI), dvs KPI-ulvecklingen sedan nettot avindirekta skatter och subventioner vägts bort, ökade prisema ungefär en halvprocentenhet mindre under loppet av 1989. Underloppet av steg priserna . Helårstak-len för KPInådde sitt maximum , 11,. Exkluderas de direkta effek- Ärlig procentuell förändring och 1989/90:150 Bilaga 1.1 Importpriser Bostäder Indirekta skatter Inhemska kostnader KPI, årsgenomsnitt KPI, exkl. skattereform 0.5 1.7 0,9 3,0 0,7 1,7 0,7 3,6 1,0 1,9 4,0 2,9 0,8 1,7 3,5 3,4 Anm: Skattereformens direkta prispåverkan redovisas underposten indirekta skatten : ,och . terna av skatterreformen är motsvarande tolvmånaderstal8,. 7:e februari till 12:e april gällde allmänt pris- ochhyresstopp. Prisregleringen 1987 ledde - tillsammans med den svagautvecklingen av privat konsumtion - otvetydigt till en bestående prisdämpningkring en procenten-hel. Mot denna bakgrund och en förväntad blygsam uppgång förkonsumtionen synes det inte realistiskt att räkna med ett fullständigtåtertagande av förhindrade prisökningar. De direkta effekterna från finansieringen avskattereformen påverkar KPI med under loppet av året och med 2,6 %mellan helåren 1989 och 1990. Importpriserna på bearbetade varor ökar mer , främst till följd Procentuell ökning mellan årsgenomsnitten i ochOECD. Anm: För1990 och 1991 har även KPl-ökningen exklusive de prishöjande effekterna avskattereformen lagts in. Siffrorna baseras på alternativ 1. Källor:OECD, och . av altvärldsmarknadspriserna för dessa varor sammanlaget stiger saml alt Prop.1989/90:150 den svenska kronan sjunker effektivt med den korg av valutor somhar störst Bilaga 1.1 betydelse för vår import. Andra faktorer är t.ex. altkaffepriset bedöms ha nått sin botten . Regeringen ochfolkpartiets överenskommelse att tillfälligt höja mervärdeskatten med enprocentenhet drar upp konsumentpriserna med knappt en procentenhet under loppetav året. Höjd alkohol- och tobaksskatt fno.m. 8:e maj påverkar KPI med ett partiondels procentenheter. Hyrorna stiger med 7,och kostnaderna för boende ismåhus tned , exklusive effekter av skattereformens finansiering. En avde största enskilda faktorerna bakom kostnadsökningarna i egnahemsboendet ärräntehöjningarna som inträffade i början av årel. Arbetskraftskostnaden väntasbli något lägre , framför allt inom näringshvet. Sammantaget bedöms KPIstiga under loppet av innevarande år och mellan helåren1989 och 1990. Exklusive effekterna av skattereformen stiger KPI 7,. beräknas de direkta effekterna avfinansieringen av skallere-forinen dra upp prisnivån med ca 3 1/räknat bådeunder loppet av året och som årsgenomsnitt. Den privata konsumtionensökningstakt väntas accelerera något i samband med skattereformens expansivaeffekter för hushällssektorn. Detla medför enligt vår bedömning attvinstmarginalerna i den skyddade sektorn kan hållas oförändrade ilåglönealternalivet. Del är möjligt att de konkurrensfrämjande åtgärder somvidtagits inom bl.a. jordbruk-och lextilseklorn samt skattereformensprisdämpande inverkan genom bl.a. effektivare resursallokering, ger störreutslag än vad som inkluderats i kalkylerna. Mot bakgrund av det ovan nämndaberäknas KPI under loppet av 1991 stiga med i alternativ 1 och drygt 91/i alternativ 2. Mellan helåren 1990 och 1991 skattas prisökningarna tillknappt 7 1/i alternativ 1 och i alternativ 2. Det är 24procentenheter högre än de förväntade prisökningarna bland OECD-länderna.Borträknas den del av finansieringen av sänkta inkomstskatter som direktpåverkar konsumentprisindex, sjunker prisökningslakten till 3,7 resp. 5,5 %1991. 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Prop. Bilaga 1.1 7.1 Hushållens disponibla inkomster minskade hushållensrealt disponibla inkomster till följd av den allmänt svaga ekonomiskautvecklingen. har emellertid realinkomsterna ökat varje ån Bakomförbättringen av hushållens ekonomi ligger förutom stigande reallöner ochsysselsättning förbättringar av de sociala förmånerna. Förra årel ökadehushållens realt disponibla inkomster med och låg därmed, räknade percapita, 4,nivä. Skattereformens båda steg påverkar i hög grad hushållensinkomster och nästa ån Reformen innebär kraftiga sänkningar avinkomstskatten i kombination med ökad indirekt beskattning.