prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Även en friare världshandel medjordbmksprodukter ändrar fömtsäitningama. I det perspektivet behövs fördjupadekunskaper om de ekonomiska sambanden som styr utvecklingen inom jordbmket. Eninlem avreglering av jordbmket kommer alt leda till att överskotts-produktionenupphör. Därvid kommer mark som används för livsmedelsproduktionall frigöras. Det är angelägel alt denna mark kan få en bärkraftig altemativanvändning. Etl uttryck för denna strävan är det utvecklingsarbete som syftartill atl finna altemativ användning av frigjord areal och som redan hartilldelats stora resurser. Forsknings- och utvecklingsarbetet om t. ex.energigrödor och råvaror för kemisk/teknisk industri fortsätter i närasamarbete med företrädare för jordbmksnäringen. Vårtsamhälle präglas numera av intemationalisering. Del gäller inte minstforskningen. Trots allt är basen för en högkvalilaliv forskning i vårt landganska smal. Genom samarbete intemationellt kan vi bredda den. För forskningeninom de areella näringama är samarbetet med EG väsentligt. Regeringen föreslårsom har framgått av avsnitt 12 en förstärkning av detta samarbete. Ävenell utvecklat utbyte med andra regioner är viktigt. Etl ullryck härför är delalltmer utvecklade samarbetet inom när det gäller forskning för jordbmk,skogsbmk och fiske. Nya och reviderade samarbetsprogram har sålunda tagitsfram där miljöfrågoma har integrerats på etl helt annat säll än tidigare.Kännetecknande för programmen är vidare all de fömtsätter en finansiellmedverkan av de nationella forskningsråden eller motsvarande. På så sätt skapasbättre incitament för eflfektiva prioriteringar som underlaget förforskningsinsatser breddas. Del nordiska samarbetet har också möjliggjortgemensamma insatser i biståndsarbetet. exempel härpå är del nordiskainitiativet lill en genbank för jordbmksväxter i södra som underlag förnationell växtförädling. Genomökade resurser som föreslås i det följande och genom omprioriteringar bör SLUoch kunna öka sina insatser för intemationellt forskamlbyte och annansamverkan med forskning i andra länder. Regeringenhar tidigare betonat att rekrytering av forskare är en framlidsfråga förforskningen. Under en följd av år har insatser för detta gjorts för SLU:s del.Regeringen föreslår i denna proposition (avsnitt 18.2) ytterligare resurser föromvandling av utbildningsbidrag till doklorandtjänsler motsvarande tvåtredjedelar av samtliga utbildningsbidrag under den kommande treårsperioden.Omfördelning av resurser och insatser för Prop.1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep. nyaforskningsområden skapar också utrymme för forskartjänster. Här fyller enviktig funktion. Möjlighet finns också för sektors- och råds-finansieradeforskare all medverka i forskamtbildningen genom undervisning och handledninginom ramen för sina tjänster. Enviktig gmnd för forskarrekryteringen inom SLU är den högskoleutbildning sombedrivs vid SLU: s tre fakulteter. Utbildningens bredd skapar en god bas förförståelsen av de komplexa sambanden mellan olika gmndläggande problem som rörde areella näringama. De ökade kraven på tvärvetenskapligt samarbete inomjordbmks- och skogsforskning kan bättre tillgodoses genom denna gmndläggandeutbildning. måste utbildningamas innehåll anpassas och utvecklas. Ettexempel på detta är den nu inledda fömyelsen av agronomutbildningen medinriktning mol livsmedelsfrågor och bioteknik som ökar möjligheterna lillforskningsanknytning hos utbildningen. En fömyelse motiveras också av deförändrade fömtsättningama för de areella näringama. Del gäller inte minst denökade betoningen av miljöanpassning framför ensidiga produktionsaspek-ler.Hänsyn till naturmiljön och djurmiljön måste sålunda komma lill ullryck även iden gmndläggande utbildningen. Forskningsorganisationenför de areella näringama måste kännetecknas av en ökadflexibilitet. De snabba förändringama i vårt samhälle och i omvärlden kan intemötas om alla forskningsresurser är långsiktigt uppbundna. Bundenheten hindrarkvalitetsvärderingar från atl snabbi påverka forskningen. En ökad andelexlemfinansiering via forskningsråd kan medverka lill att skapa önskvärdflexibilitet. Men också inom SLU är del möjligt all åstadkomma sådan. Ellarbete med detta har redan påbörjats inom SLU. Även den pågående översynen avSLU skall ses som ett led i detta arbete. I avsnitt 3.5.2 harregeringen förordat särskilda tidsbegränsade resurser för vissa fakulteter inomden övriga högskolan. Avsikten är att insatsen skall medverka lill att kreativaforskningsmöjligheler skapas. En särskild vetenskaplig resultatuppföljningskall göras. Motsvarande bör gälla för de särskilda insatser som föreslås idel följande för prioriterade forskningsområden inom SLU. Översynen av SLU skallligga lill gmnd för övervägandena inför nästa forskningsproposition. Denbedömning som här har gjorts i fråga om prioriteringar av forskningsområden m.m. är i linje med de utgångspunkter som gäller för översynen. En särskild resursfrågabör las upp i detta sammanhang. är etl insatsområde för framliden.Del har behandlats i avsnitt 7 där också frågan om forskningsfartyg föruniversiteten har tagits upp. Fiskeristyrdsen har regeringens uppdrag attsamordna användningen av landels undersökningsfartyg. I de diskussioner somhar förts mellan berörda myndigheter och universitet har det visat sig svårtall förena myndighelemas starkt schemalagda ulsjöundersökningar meduniversitetens mera oregelbundna verksamhet. Universiteten har därför somnämnts planerat ell samarbete med . På så sätt kan ytterligarefartygsresurser erhållas utan alltför stora kostnader. För myndighetemas delskulle ett eflFeklivare resursutnyttjande kunna erhållas genom etl närmaresamarbete mellan 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. Frågan som myndigheterna har tagit Prop.1989/90:90 uppom anskaffning av ett nytt undersökningsfartyg får bedömas när- Avsnitt18 ytterligareerfarenhet och underlag finns. Finansieringen av forskningsfar- Jordbruksdep. tyg för universiteten har behandlats i avsnitten 7 och 17. 18.1.3Forskning för miljövänligt jordbruk och skogsbruk Underen lång följd av år inriktades utvecklingen särskilt inom jordbmket mot en ökadproduktion med användning av alltmer rationella, mekaniserade bmkningsmdoder,växtförädling och introduktion av kemiska bekämpnings- och gödselmedel. Denhistoriska bakgrunden var fattigdom och sväll. Inomskogsbmket accepterades visserligen tidigt principen om långsiktig hushållningmen kostnadsjakt drev fram en hastig mekanisering avskogsbmket i kombination med en kraftig schablonisering av avverkning ochskogsvård. Underdelsenaste decenniet har utvecklingen ändrat inriktning. Medvetenheten omsambanden i naturen mellan ingrepp av människan och utvecklingen av flora ochfauna har ökat. Omsorgen om ekosystemen, om markens produktionsförmåga, omflora och fauna och om del genetiska arvet är nu påtaglig både inom jordbmketoch skogsbmket. Denreglering som samhället har gjort genom bl.a. lagstiftning om hänsyn tillnaturvården och andra allmänna intressen, om restriktioner kring användningenav kemiska medel och om skydd för vallenmiljöer fömtsätter gmndläggandekunskaper om sambanden i vår miljö och om miljöeffektema av olika åtgärder. Sådanakunskaper är vikliga inte minst för atl jordbmket och skogsbmket skall kunnaleva upp lill principen om att varje sektor skall ta sill ansvar för en godmiljö. Etlviktigt led i arbelet med atl öka kunskaperna om miljöfrågoma är delforsknings- och utvecklingsarbete som sker inom jordbmks- och skogsområdena ivid mening. Denna forskning bedrivs lill största delen inom SLU. Men vissverksamhet på dessa områden förekommer även inom högskolan i övrigl. Finansieringenav miljöforskningen inom jordbmk och skogsbmk sker fömtom över universitetensfakulldsanslag via , , naturvetenskapliga forskningsrådet,, lantbmksstyrelsen, och skogsbmketsforskningsfond. Kollektivt finansierade forskningsprogram styr medel frånstaten och näringarna till projekt även inom miljövårdens område. FoUpå miljövårdens område sker inom SLU både inom specifika projekt och som en deli projekt av annat slag. Allmänt sett är del sålunda viktigt attmiljöaspekterna beaktas av vaije institution och forskare i all FoU-verksamhet.Behovet härav blir allt starkare. Inteminsl miljöaspekterna har också accentuerat behovet av tvärvetenskapligsamordning. I syfte all kraftsamla resurser till FoU för ett miljövänligarejordbmk och skogsbmk startades efter beslut de tvåomfattande tvärvetenskapliga forskningsprogram som har nämnts i det föregående(prop. 1985/86: 74, skr. 76, JoU 13, rskr. 23 1989/90. 1 saml Nr 90 Det ena behandlar nyaproduktionsformer i jordbmket och trädgårdsnäringen. Det bygger på gmndsynenatt produktionsformer som syftar till att förena efTektivitelen med hänsynentill miljön fömtsätter en biologisk-ekologisk helhetssyn. Verksamheten inomprogrammet skall fördjupa de gmndläggande kunskapema inom i första handområdena kemi, fysik, mikrobiologi, genelik, biologi, immunologi, ekologi ochett antal samhällsvetenskapliga områden. syfte med programmet är atl skapafömtsättningar all utnyttja våra förnybara naturtillgångar på ett frånekologiska utgångspunkter bättre sätt än . Programmet administreras avSJFR. Sedan starten har 17 milj. kr. anvisats för dess genomförande.SJFR har i anslutning lill sin anslagsframställning lämnat en lägesrapport somöversiktligt redovisar uppnådda resultat efler . Del andra programmet sombeslutades rör skog och miljö. Det lar sikte på de globala problemen,främst de pågående avskognings- och ökenuibredningsprocesserna i de faltigaländerna, och på betingdsema för ell produktivt, ekologiskt balanseratskogsbruk i . Det är etl brett, tvärvetenskapligt program som spänneröver allt från gmndforskning inom traditionella discipliner lill utbildning avforskare i och . Den svenska delen av programmet administrerasav och den u-landsinriklade av styrelsen för u-landsforskning (SAREC). Förden svenska delen har anvisats 29 milj. kr. Häravdisponerar naturvetenskapliga forskningsrådet 8 milj. kr. Både SLU och betonari sina anslagsframställningar behovet av fortsatta insatser för miljördateradjordbmks- och skogsforskning. SLU anför att forskning avseende sambanden mellanproduklionsåtgärder och miljöeffekter måste ges en hög prioritet under kommandeår. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. Regeringenvill särskik framhålla följande. Jordbruk och skogsbruk äri vårt land betydelsefulla näringar både ekonomiskt och miljömässigt. Trotsökad handel med utlandet har det svenska jordbmket en fortsalt avgörandebetydelse för vår livsmedelsförsörjning. Skogsbmket är vår störstainkomstkälla i utrikeshandeln. Båda näringarna är känsliga för de långsikligamiljöstömingar som luftföroreningarna orsakar på växtlighet och i marken. ger jordbmketoch skogsbruket i sig miljöeflFekter av skilda slag. Intensivt brukande gerutlakning av näringsämnen till vattendrag och hav. Schabloniseradebmkningsmdoder förstör värdefulla miljöer för känsliga växter och djur.Storskaligheten skapar ensartade landskap och försämrar frilufts- ochrekrealionsmiljön. Behovet av miljöhänsyn ijordbmket och skogsbruket och av minskade miljöstömingar för dessa näringar ärsålunda stort. Det krävs emellertid ökade kunskaper både av gmndläggande ochmer tillämpningsinriktad karaktär. Även om miljöanknuten forskning harbedrivits under en följd av år i detta syfte är kunskapsbehovet fortfarandestort. Nya kunskaper väcker dessutom nya frågor. Enligtallmänt accepterade principer i vårt land skall varje sektor ta sitt miljöansvar.Härav följer att miljöforskningen inom en viss sektor är en särskilduppgift för de organ som stödjer forskning eller forskar särskilt för sektorn. Miljöforskningen somknyter an till verksamheter som bedrivs inom jordbmk och skogsbmk tillhör ihuvudsak jordbmksdepartementets ansvarsområden. Som har framgått av detföregående bedrivs denna forskning till myckel stor del inom SLU och med stödav . De båda program som startades och som rör miljövänligarejordbmk och skogsbmk bör drivas vidare. Inte minsl viktigt är därvid att tafasta på de möjligheter som programmen ger all göra insatser över institutions-och fakultetsgränser. Även de resurser som stårtill SLU:s och förfogande utanför dessa program bör i ökad omfattning styrasöver från produktionsinriktad forskning till miljördaterad. Detta gäller inteminsl insatsema för jordbmksforskning, t.ex. i fråga om växtnäringsupptagningoch läckage av näringsämnen, bekämpningsmedel och tungmetaller. SärskildaFoU-insatser och försöksverksamhet för en bättre djurmiljö inom jordbmket börockså göras som en uppföljning av den nya djurskyddslagstiflningen. Förskogsforskningens del framstår behovet av kunskaper allt större när del gällerde funktionella sambanden i skogsekosyslemet. Även kunskaperna om negativaeffekter på skogsekosyslemet av luftföroreningar och ökade uttag av bränslemåste förbättras. Deresursförstärkningar som föreslås i denna proposition kan vid sidan avomprioriteringar medverka till ökade kunskaper som kan ligga till grund för ellmiljövänligare jordbmk och skogsbmk. Men dessutom krävs alt miljötänkandet rentallmänt genomsyrar forskningen för de areella näringarna. Inte minst är delnödvändigt all miljöeflFekterna av nya metoder och system värderas redan på forskningsstadieti utvecklingen. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. 18.1.4Ett forskningsprogram för rennäringen SJFRhar haft regeringens uppdrag alt, efter samråd med lantbmksstyrelsen, SLU,statens veterinärmedicinska anstalt och andra berörda organ, utarbeta ettsammanhållet program för den framtida ren forskn i ngen. De fömtsättningar somhar gällt för uppdraget är bl. a. all möjligheterna skall tas till vara för atttillgodose renforskningens behov inom andra forskningsområden, all behovet avnordiskt samarbete skall uppmärksammas och all programmet skall finansierasinom ramen för tillgängliga medel för FoU på området. har redovisat sinaförslag i två rapporter, och Sammanhållet forskningsprogram förrennäringen. Rapporterna har remissbehandlats. En sammanställning avremissyttrandena över rapporterna finns tillgänglig i jordbmksdepartementel. I rapporterna framhållsall renforskningen behöver kunskapsuppbyggnad inom ett flertal discipliner.Dessutom behövs mer tillämpad, långsiktig forskning. Gmndläggande kunskaperbehövs l.ex. inom områdena ekologisk botanik, ekologisk zoologi, fysiologi,reproduklionsfysiologi, mikrobiologi, immunologi och genetik. Enligt förslagenkräver belesfrå-gorna fördjupade kunskaper bl. a. inom områdena växtekologi,viltekologi och skogsskötsel. Till sådan forskning förordas stöd i första handefter sedvanligforskarinilierad projeklansökan och genom inrättande av olika typer avforskartjänster m. m. Enligt rapportema får dockden mer produktionsinriktade forskningen inte försummas. Även om denna är mertillämpad bör den dock vara lillräckligt långsiktig, tvärvetenskaplig ochutmärkas av en helhetssyn som tillgodoser behoven i samtliga led avproduktionen. Behovet av en nära kontakt mellan forskama och den praktiskarenskölsdn betonas. framhåller allgenomförandet av programmet kräver stor flexibilitet och vilja all medverka isamordningar. föreslår alt en särskild kommitté inrättas för all genomföraprogrammet och att en deltidsanställd sekreterare med hög vetenskapligkompetens biträder denna kommitté. Vidare föreslås alt en konsulent svarar förkontinuerliga kontakter mellan forskarna och renskötselns utövare. SJFRföreslår all rådet ges ansvaret för att genomföra programmet och all 6milj. kr.i nya resurser tillförs för ändamålet. föreslår slutligen all enfällslalion för provtagningar och försök upprättas med som huvudman menmed som ansvarig för den praktiska skötseln.Kostnadema för denna investering beräknas lill mellan 2 och 3 milj. kr. Remissinstansema delar ihuvudsak syn på behovet av och innehållet i etl forskningsprogram förrennäringen. I fråga om hur forskningen skall organiseras är meningama någotdelade. Några remissinstanser anser all etl särskilt institut eller centmm förrenforskningen med särskilda basresurser skall inrättas. Remissinstansema pekari likhet med på angelägenheten av atl eflFektivl spridaforskningsresultaten till näringsutövama. Flera anser emellertid all en sådanverksamhet inte skall knytas till en intresseorganisation så som harföreslagit. De remissinstanser som har yttrat sig i frågan biträder förslagetom en forskningsstation. par av dem anser emellertid all huvudmannaskapetoch ansvaret för driften bör ligga pä . Prop.1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep. Regeringenvill särskilt framhålla följande. Del finns en mängd problemsom behöver lösas för alt ulvecklingsmöj-lighelema inom rennäringen skall kunnatas till vara. Så t. ex. borde avkastningen kunna öka både kvantitativt ochkvalitativt genom anpassning av slaklultagel. Effektivare organisation ochhantering i samband med slakt är ell annat exempel på problem som bör lösas.Insatser för utveckling av nya produkter och marknader är ell tredje. Som gmndför dessa åtgärder behövs en mer organiserad FoU-verksamhet. Men även mergmndläggande frågor såsom växlbiologiska problem och frågor med anknytning lillkonkurrerande intressen är forskningsområden av betydelse. Med andra ord ärdet nödvändigt all insatser görs för all skapa underlag för en positivutveckling av rennäringen så att den kan bedrivas med rimlig ekonomiskavkastning och i samförstånd med andra markanvändare i renskölsdområdet. En fömtsättning för dettaär bl. a. FoU-insatser. Del finns forskningsresurser som primärt är avseddaför andra intressen men som räll utnyttjade kan komma till stor nytta förrenskötseln. Genom all samordna dessa re- surser kan detta syftenås. Detta var bakgmnden lill regeringens uppdrag lill . Det förslag som harlämnat utgör en god gmnd för en mer organiserad och därmed effektiv FoU förrenskölsdns utveckling. Med de begränsade extra resurser som finns eller kanställas till förfogande måste tillgänglig forskarkapacitel utnyttjas så långtmöjligt. För all detta skall bli möjligt måste verksamheten vid fleraforskningsinstitutioner samordnas och målinriklas. Detta bör kunna ske medutgångspunki i ell program av det slag som har redovisat. bör sålundages ansvarel för etl program som samordnar FoU för rennäringens behov. Deforskningsutförande organ som i första hand kan komma i fråga för verksamhetenär SLU, statens veterinärmedicinska anstalt och universiteten i ochUppsala. Tillgängliga resursermedger sålunda inte all del skapas etl särskilt forskningsinstitut eller ellcentmm med särskilda basresurser. 1 stället bör, såsom har föreslagit, denuvarande insatsema förslärkas med medel som omfördelar. Därtill bör vissaytterligare medd tillföras programmet. Denna fråga las upp i del följande. Vad så gäller enfällslalion bör medel reserveras för en sådan. Även den resursfrågan las upp idet följande. Frågan om vilken form den skall ges och i anslutning lill vilkensameby den skall placeras får avgöras i samråd mellan , och . När stationen kommer till stånd bör den av praktiska skälförvaltas av SLU. Hänsyn har i del följande lagils härtill vid beräkning avSLU: s lokalkoslnadsanslag. sätt all bredda basenför renforskningen är atl samarbeta med motsvarande verksamhet i ochFinland. Genom Nordiskt organ för renforskning () förekommer redan visstsamarbete som emellertid är begränsat lill gemensamma forskningskonferenser,forskningsstipendier och en gemensam vetenskaplig tidskrift. Formema för delnordiska samarbetet på rennäringens område diskuteras i deolika samarbetsorgan som finns. Vad gäller forskningen kan det därvid bliaktuellt all pröva en närmare knytning till de nationella forskningsråden såsom är fallet i fråga om forskningen på jordbmkets, skogsbmkets och fiskelsområden. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. 1989/90:100(bil. 11) har regeringen föreslagit atl, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /91 under angivna anslagsmbrikerberäkna följande belopp. Främjande avskogsvård m. m. Bidrag lill djurskyddsfrämjande ålgärder4169000 kr. Lokalkostnader m. m. vid . Inredning ochutmstning av lokaler vid lanlbmksuniversi- P'. Skogs- ochjordbmkets forskningsråd . Stöd lill kollektiv forskning . Bidrag lill Skogs- ochlanlbmksakademien . Vilar nu upp dessa frågor. Främjande av skogsvård m. m. 1988/89Utgift 12 582 330 Reservation 1493696 1989/90Anslag 12 900000 1990/91Förslag 12 900000 Anslagetanvänds för tillämpad skogsproduklionsforskning samt för särskilda utredningaroch undersökningar i syfte all främja bl. a. skogsvården och arbetsmiljön inomskogsbmket. Skogsstyrelsenföreslår atl anslaget för tillämpad skogsproduktionsforskning räknas upp med 2milj. samt att medlen för utvecklings- ochförsöksverksamhet räknas upp med 1 milj. kr. för budgetåren 1990/91 och1991/92. Anslagetär ell viktigt komplement till de medel för gmndläggande skogsforskning somSJFR fördelar. Anslagsbdoppel bör för nästa budgetår las upp med oförändrat12,9 milj. kr. atlriksdagen lill Främjande av skogsvård m. m. för /91 anvisar ellreservationsanslag på . Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. 1988/89 Utgift 1989/90Anslag 1990/91 Förslag 3 871625 4169000 8 578000 Anslagetanvänds för centrala försökdjursnämndens (CFN) och de djurförsöksetiskanämndemas verksamhet. Anslaget finansierar vidare forskning rörande altemativaoch kompletterande metoder till djurförsök och viss annan verksamhet inomförsöksdjursområdet liksom vissa kostnader för prövning från djurskyddssynpunklav nya djurhållningsmeloder, in-redningsddaljer m. m. i stallar. Lantbmksstyrelsenföreslår all 3 milj. kr. anvisas för rådgivningsoriente-rande forskning, försökoch lokala utvecklingsprojekt med syfte att påskynda utvecklingen av ny tekniksom kan medverka till en snabb förbättring av djurmiljön inom animalieproduklionen. Förprövning av nya djurhållningsmetoder, inredning av stallar och andra angelägnadjurskyddsålgärder bör ytterligare . Nämnden föreslår enökning av medelsanvisningen med , varav . för ökadforskning för all påskynda utvecklingen av alternativa och kompletterandemetoder till djurförsök, . för alt förfina, reducera och effektiviseraförsöksdjursanvändningen och . för nya hälsoinventeringsprogram saml45000 kr. för forskningsadministration och . för CFN: sadministration. Behovetav forskning, försök och utveckling för all skapa en bättre djurmiljö inomanimalieproduklionen är stort. Del är nödvändigt alt kraven i den nya djurskyddslagenblir tillgodosedda. Därför bör ytterligare 3,3 milj. kr. anvisas för bl. a. FoUpä detta område. Dänned kommer även en nödvändig bred försöksverksamhet atlkunna bedrivas. Det är angelägel attinsatser görs för atl utveckla altemativa metoder lill djurförsök som äreffektiva och tillförlitliga. Anslaget till centrala försöksdjursnämnden börmot denna bakgmnd räknas upp med . Vidare bör nämndens anslagtillföras ytterligare . för atl täcka ökade kostnader för dedjurförsöksetiska nämndema. För alt främjautvecklingen av forskning med alternativa och kompletterande metoder lilldjurförsök m. m. har staten och läkemedelsindustriföreningen (LIF) gemensamtfinansierat viss verksamhet enligt ellårsavtal. Det senaste löper ul den30juni 1990. I likhet med vad som gäller kollektivt finansierad forskning iövrigt inom jordbmksdepartementets område bör del i fortsättningen IräflFastreåriga avtal. Chefen för jordbmksdepartementel har sålunda för avsikt allsnarast ta initiativ lill att förhandlingar tas upp med LIF om ell avtal förperioden /91 -1992/93 som omfattar en ökad kostnadsram. börbemyndiga regeringen alt låta staten la på sig ansvaret för de ekonomiskaförpliktelser som följer av ett sådant avtal. I fortsättningen bör avtaletträffas mellan CFN och LIF och kunna förlängas ulan medverkan omavtalet innebär att tidigare åtaganden föriängs utan större ökning avverksamhetens omfattning. Sammanlagt bör anslageträknas upp med . Därvid har hänsyn lagils lillatt tjänstebrevsrätlen för centrala försöksdjursnämnden upphör fr.o. m. denIjuli 1990. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep.