prop · GD034 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:4 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att den särskilda sjömanspensioneringen enligt kungörelsen(1972:412) om sjömanspension avskaffas. Redan beviljade pensioner skallfortfarande utgå. För sjömän föreslås vissa avtrappningsregler. Riksdagen1989/90. 1 sami Nr 4 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, samt statsråden , , , , R. Carisson, , Hulterström, "' , G. , , , , , Wall ström, Lööw Proposition om sjömanspensioneringen 1 Inledning Försjömän på svenska handelsfartyg finns det ett särskilt pensionssystemvid sidan av det allmänna. Pension kan enligt kungörelsen (1972:412) omsjömanspension (ändrad senast 1989:264) erhållas av sjömän, huvudsakligen imanskapsställning, med lång tjänstgöring till sjöss. Den får betalas ut mellan55 och . Vid sidan av kungörelse gäller alltjämt såvittavser tidigare intjänad rätt till pension vissa bestämmelser i äldreförfattningar. Sjömanspensioneringen administreras av handelsflottanspensionsanstalt (HPA). De nuvarande sjömanspensionerna finansieras genom delsfonderade medel järnte avkastning, dels en sjömanspensionsavgift som betalasav redarna (2 kap. 2 § lagen 1981:691 om socialavgifter). HPAhar senast i verksamhetsberättelsen för /88 redovisatanstaltens ekonomiska läge. Intäkternafrån fondkapitalet tillsammans med redaravgifterna för sjömännens pensioneringär helt otillräckliga för att finansiera sjömännens pensioner enligt nugällande kungörelse. Finansieringenav dessa pensioner har därför delvis inneburit en fortsatt avtappning avfondkapitalet. Detta innebär för /88 att fondkapitalet minskademed 16,9 milj. kr. Fondkapitalet var vid budgetårets slut 76 milj. kr. Denobalans som råder mellan inkomster och utgifter förorsakar således en fortsattavtappning av fondkapitalet. HPA bedömer att fondkapitalet för utbetalning avpensioner endast räcker t. o. m. /91. Detta innebär att det /92 endast finns inkomster från redaravgifterna förpensionsutbetalning, vilket enligt HPA innebär att enbart av redanbeviljade pensioner kan täckas. Undersenare år har i olika sammanhang frågan om en omläggning av sjömanspensioneringendiskuterats så att den inte längre skulle grundas på författning utan påkollektivavtal. I betänkandet (Ds K 1978:12) Sjömanspensioneringen framhöllutredningen att speciella gruppers behov av pension normalt hartillgodosetts genom kollektivavtal. utredningsarbetetsgång fördes också diskussioner mellan redare- Prop. 1989/90:4förening och i syfte att åstadkomma en övergång tillkollektivavtal. Någon enighet härom kunde emellertid inte uppnås. Regeringensförslag i prop. 1979/80:84 (, rskr. 286) om sjömanspensioneringenmedförde följande förbättringar av pensionsförmånerna: Pensionsbeloppen höjdesmed som en följd av att den allmänna pensionsåldern sänktes från till65 år. Vissa utländska sjömän har möjlighet till förlängd sjömanspension. Småpensioner ersattes automatiskt med engångsbelopp. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallades en särskildförhandlingsman med uppdrag att för statens räkning förhandla medsjöarbetsmarknadens parter och med förbehåll för regeringens godkännande träffa en uppgörelse om villkoren för en övergång till en ordning som skullebygga på kollektivavtal. Utgångspunkten för förhandlingsmannens uppdrag varatt ett kollektivavtal borde komma till stånd och att sjömanspensioneringen istatlig regi borde avvecklas. Iavvaktan på resultatet av förhandlingarna och för att få bättre balans mellanintäkter och kostnader i sjömanspensionsfonden höjdes sjömanspensionsavgiften fr.o.m.den 1 januari 1985 från 0,8 till 1,2%av avgiftsunderlaget (prop. 1983/84:123,, rskr. Förhandlingamaresulterade inte i någon uppgörelse mellan parterna om ett avtalsregleratpensionssystem. Någon uppgörelse har fortfarande inte träffats. Jagavser nu att ta upp frågan om pensionssystemets avveckling. 2. l Bakgrund Densärskilda sjömanspensioneringen i statlig regi tillkom , då detutfärdades en kungörelse om inrättande av en , HPA.Nya reglementen för HPA utfärdades . Den nu gällandeförfattningen är som nämnts kungörelsen (1972:412) om sjömanspension (ändradsenast 1989:264). Sjömanspensioneringenhar successivt utvecklats från att vara avsedd som ålderdomsförsörjning tillatt utgöra ett komplement till den allmänna pensioneringen på så sätt att denbetalas ut till dess sjömannen uppnår den allmänna pensionsåldern. Kretsen av pensionsberättigadehar förändrats från tid till annan. Finansieringen av pensionerna har ocksåförändrats. Ursprungligen bekostade staten pensioneringen. tillkomhyresavgifter, som sjömännen betalade själva, och redaravgifter. Numerabekostas pensioneringen helt genom redaravgifter och fondmedel. Pensionenligt 1864 och reglementen var livsvarig och betalades ut till bådebefäl och manskap med lång seglationstid. Med reglemente vidgadeskretsen av pensionstagare genom att kvalifikationskraven sänktes väsentligt.Pensioneringen omfattade alltjämt både befäl. och manskap.Befälspensionen var livsvarig medan manskapspensionen Prop. 1989/90:4 betaladesut temporärt till , om den inte översteg ett visst belopp. Pensionenutgjordes av dels en hyresavgiftspension, som helt gmndades på de avgiftersjömännen hade betalat, dels en tilläggspension som bekostades av staten ochredarna. 1 reglemente höjdes kvalifikationskraven åter.Befälspensioneringen upphörde. Pensionerna för manskapet var fortfarandetemporära och betalades ut till . Även utländska medborgareomfattades under vissa fömtsättningar av pensioneringen. Hyresavgifterna för deombordanställda slopades och det tidigare statliga bidraget avvecklades.Pensioneringen finansierades i stället genom redaravgifter och fondmedel. Dengällande kungörelsen om sjömanspension trädde i kraft . Deninnebär att pensioneringen är begränsad till manskap och gäller utan särskildainskränkningar även för utländska medborgare som har tjänstgjort i den svenskahandelsflottan. Sjömannen är berättigad till pension, om han har fullgjortminst 120 anställningsmånader i åldern 30 och av dennatid infallit fr.o. m. fyllda . Även anställningstid som befäl på ett svenskthandelsfartyg får tillgodoräknas, om minst hälften av kvalifikationstiden 120månader har fullgjorts i manskapsställning. Som anställningstid räknas tidunder vilken sjömansskatt har betalats eller sjömannen varit befriad frånsådan skatt. Pensionen kan utgå tidigast fr.o.m. den månad då sjömannen fyller55 år. Den upphör vid utgången av månaden närmast före den då sjömannen fyller65 år eller vid dödsfall. Pensionengrundas på antalet kvalificerande anställningsmånader (manskapsmånader) somsjömannen har fullgjort innan han fyller . Års-pensionen beräknas genomatt antalet manskapsmånader multipliceras med vissa procenttal av det enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring fastställda basbeloppet. Procenttalenhöjs i flera steg alltefter sjömannens ålder och seglationstidens längd.Sjömanspensionens årsbelopp får normalt inte överstiga ett och ett halvtbasbelopp. Ändras basbeloppet skall pensionens årsbelopp räknas om. Pensionenkan las ut vid högre ålder än . I så fall ökas pensionsbeloppet med 1,2%för som har förflutit från till dess pensionen börjar utgå.För tid som infaller efter det att sjömannen har fyllt utgår ingettillägg. Enligt8 § första stycket kungörelsen kan HPA, om det finns särskilda skäl, bevilja ensjöman pension även om han enligt kungörelsen inte har rätt till pension.Pensionen kan också bestämmas till högre belopp än vad som följer avkungörelsen. Enligt 8 § andra stycket kan HPA vidare bevilja en utländsk sjömansom inte är bosatt i pension tills vidare, motsvarande högstfolkpension jämte pensionstillskott, från och med den månad då han fyller 65år. Denna möjlighet är avsedd för utländska sjömän med lång seglationstid i densvenska handelsflottan som inte har sin ålderspension ordnad i sitt hemlandeller pä annat sätt och starka sociala skäl talar för från svensk sida tar ansvar för ålderspensioneringen. Sjömanspensionen skallsamordnas med vissa andra förmåner. Uppbärs folkpension eller tilläggspension iform av förtidspension, sjukbidrag eller efterlevandepension enligt lagen omallmän försäkring och överstiger det sammanlagda förmånsbeloppet den högstasjömanspension som kan erhållas fr. o. m. , minskassjömanspensionen med det överskjutande beloppet. Minst en tredjedel avsjömanspensionen skall dock alltid utgå. Samordning sker vidare med bl. a.livräntor och utländska förmåner. som det nyapensionssystemet trädde i kraft förbättrades vissa pensioner enligt de tidigaregällande reglementena. Detta skedde genom att beloppen höjdes och pensionema gjordesvärdesäkra. Vissa äldre pensioner kunde bytas ut mot pension enligt 1972 årskungörelse, om det var förmånligare för pensionstagaren. Inkomsterna av räntor ochsjömanspensionsavgifter har varit i stort sett oförändrade . För /88 uppgick ränteinkomstema av fondmedlen till 8,4milj. och inkomsterna från redaravgifterna till ca 19 milj. kr. Summanav utbetalade årliga pensioner har ökat kraftigt . Deuppgick /88 till 46,2 milj. kr. En orsak till att utgifternaökar är att ingångsbeloppen för nybeviljade pensioner stiger. Detta beror bl.a. på möjligheten att skjuta upp uttaget av pension. Om denna möjlighetutnyttjas ökar pensionen enligt vad som tidigare nämnts. Eftersom huvudpartenav de utgående pensionsförmånerna är värdesäkra-de genom anknytningen tillbasbeloppet stiger utgiftssidan automatiskt med inflationen. 3 Avskaffande av den särskilda sjömanspensioneringen Mittförslag: kungörelse om sjömanspension upphävs fr.o. m. den 1 januari1990. Redan beviljade pensioner beräknas basbelopp och utbetalasenligt nuvarande regelsystem. För sjömän i åldersgmppen införsövergångsregler som innebär en stegvis reducering av vad som skulle hautbetalats enligt nuvarande regler. Övergångsreglerna kommer initialt attmedföra behov av upplånade medel. Skälenför mitt förslag: Den särskilda sjömanspensioneringen har sin grund i ettpensionssystem som infördes . Något allmänt pensionssystem fannsinte då. Med den tidens system som innebar att sjömannen anställdes för en vissperiod på ett visst fartyg, fanns det i allmänhet inte någon arbetsgivare somtog ansvar för sjömännen. Lämpliga landanställningar saknades vidare somregel. Den tidens hårda förhållanden till sjöss medförde att en inteansågs kunna klara av arbetet efter55 års ålder. Samma bedömning gjordes . Prop.1989/90:4 Sjömansyrket var också länge ett utpräglat genomgångsyrke på manskapssidan. Underde har sjömansyrket helt ändrat karaktär. Sjömannen ärnumera en yrkesarbetare med minst samma anknytning till arbetsgivaren sommotsvarande yrkesarbetare i land. Personalomsättningen är relativt låg ochofta mindre än i liknande landbaserad verksamhet. av pensionärernafortsätter i yrket efter fyllda och har då både vanlig lön ochsjömanspension. En betydande del av dem som är pensionsberättigade är intesjömän i klassisk mening utan arbetar som intendenturpersonal på färjor inärfart. Somframgått räcker inte redaravgiften till för att täcka pensionskostnaderna. Defonderade medlen avtappas snabbt. Om den särskilda sjömanspensioneringen skallbehållas medför detta en kraftig höjning av redaravgiften eller att kostnadenför pensionen kommer att belasta statsbudgeten. En höjning av redaravgiften iden utsträckning som skulle behövas skulle helt strida mot syftet med desjöfartspolitiska åtgärder som beslutat om (prop.1987/88:129, , rskr. 337 samt prop. 1988/89:56, , rskr. 85) och kanenligt min mening inte komma i fråga. Beträffandedet andra alternativet vill jag erinra om att tidigare avvisattanken på att staten skulle överta ansvaret för sjömanspensioneringen genomatt bekosta den och dess administration (prop. 1983/84:123, TU29, rskr. Någotnytt har heller inte tillförts ärendet som enligt min mening bör ändra dennabedömning. Det kan numera inte åberopas några sociala skäl för bibehållandet avett särskilt pensionssystem för sjömän. Det finns ingenting som talar för attnutidens sjömän skulle ha större behov än andra motsvarande yrkeskategorier aven förtida pensionering. Utbyggnaden av den allmänna försäkringen genom bl. a.vidgade möjligheter till förtidspension och möjlighet till delpension vid 60års ålder medför att uppkommande behov kan tillgodoses på annat sätt än genomsjömanspensionerna. Att dessa som regel utgår utan någon prövning av behovetoch i många fall endast utgör en löneförstärkning är ytterligare ett skäl motatt staten skulle ta på sig ett ansvar för pensionskostnaderna. Genomriksdagens beslut med anledning av den tekniska lösning som regeringenpresenterade för skattebefrielse garanteras också sjömännen pensioner ochsjukersättningar enligt samma regler som gäller för övriga anställda. Jagförordar därför att den särskilda sjömanspensioneringen genom HPA avskaffas ochatt kungörelse upphävs fr. o. m. . Ett avskaffandeav systemet kräver emellertid vissa övergångsbestämmelser. Utgångspunkten bör varaatt alla pensioner som beslutats före fortfarande skall utgå. Jag anser det rimligt att beräkningsun derlaget för dessa pensioner i fortsättningen utgår års basbelopp. Någon ändring av pensionsbeloppet sker alltså inte även om basbeloppet ändras. Föratt åstadkomma en rimlig övergångslösning anser jag att sjömän, somvid tidpunkten för upphävandet av kungörelse är mellan 51 Prop.,1989/90:4 och och som redan har uppfyllt kvalifikationskraven förpension, ges rätt till en reducerad pension enligt särskildaövergångsbestämmelser. Jag bedömer sålunda att avtrappningsregler för dennaålderskategori bör införas enligt följande uppställning. Ålder den Andeli procent av den pension som skulle Denseglationstid som ligger till gmnd för beräkning av pensionsbeloppet skallvara seglationstid tillgodoräknad före . För dem som då fyllt55 år men inte börjat ta ut sin pension samt för den kategori som den 1 januari1990 ännu inte fyllt men som skulle vara berättigad till reduceradpension bör gälla, att pensionsuttaget inte får . Det innebär att HPAbör kunna upphöra med sin verksamhet . Detfinns fortfarande några pensionärer kvar som har beviljats livsvarigapensioner enligt äldre reglementen. Någon ändring av dessa pensioner bör integöras. Om några sådana pensionsförpliktelser fortfarande kvarstår när HPA såsmåningom avvecklas, bör förpliktelserna då kunna avlösas genom någon form avpensionsförsäkring. Pension har vidare beviljats fyra utländska sjömän enligt 8§ andra stycket kungörelse. Dessa pensioner har beviljats tillsvidare. Humvida dessa pensioner fortfarande skall utgå närsjömanspensioneringen avskaffas, får bedömas från fall till fall med beaktandeav de sociala skäl som kan åberopas. Skall pensionerna fortfarande utgå, kan deeventuellt avlösas på samma sätt som livsvariga pensioner enligt äldrereglementen. Somtidigare nämnts gällde enligt reglemente att pensionen delvisbekostades av s.k. hyresavgifter som sjömännen själva betalade. Om någon somhar betalat hyresavgift inte är berättigad till pension enligt 1972 årskungörelse, har han haft rätt att efter ansökan få tillbaka den erlagdahyresavgiften. Detta bör gälla även efter upphävandet av kungörelse omansökan görs därefter. Jaganser som en utgångspunkt att redaravgiften kan bibehållas oförändrad underavvecklingsperioden. Redaravgiften för /88 inbringade ca 19milj. Hur mycket redaravgiften inbringar kan i dagslägetinte bedömas. Den är helt beroende av handelsflottans utveckling, antalet svenskregistreradefartyg m. m. Enligt HPA:s beräkningaruppgår behovet av kapital under avvecklings perioden totalt till 258 milj. kr. Detta belopp avses täcka kostnaderna för redan beviljade pensioner samt övergångspensioner 2002. Jag räknar med att fonden behöver tillföras medel utöver redaravgifterna för att i första hand finansiera de föreslagna avtrappningsreglerna. därefter, 1996-1999, 7 beräknas ett överskott ifonden. Det underskott som uppstår i fonden Prop. 1989/90:4 under förstahälften av bör enligt min mening finansieras genom upplåning. Medde förutsättningar som kan överblickas rör det sig om ett upplåningsbehov i storieksordningen50 milj. kr. Det överskott som beräknas uppstå tiden därefter skallföljaktligen användas för återbetalning och för att täcka kostnaderna för dennödvändiga upplåningen. Omriksdagen godtar förslaget avser jag att återkomma till regeringen med förslag tillförordning om upphävande av kungörelse och, i samband medbudgetpropositionen, med förslag till bemyndigande och närmare former för denupplåning som behövs för att finansiera avvecklingen. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår att godkänna vad jag anfört om upphävande av det särskildapensionssystemet för sjömän. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram.