prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — för företagen saml en dämpad utveckling på deinternationella Prop. 1989/90:150 börserna. Fram till och med millen avapril hade aktiekurserna i genomsnitt Bilaga 1 fallit med ;. 3.2 Några utvecklingsvägar till 1995 1Långtidsutredningen analyseras flera olika utvecklingsvägar för densvenska ekonomin . I ett av alternativen förutsätts enförhållandevis långsam löneanpassning. När lönerna ökar 1991 med nästan Ukamycket som 1990 och ökningen därefter fortsätter om än i långsammare taktdrabbas svenskt näringsliv av en allvarlig kostnadskris. Med en fortsatt snabblöneökningslakt kommer vinstnivåer och investeringar att falla. Ingenåterhämtning sker heller . Tillväxten i ekonomin blir i genomsnitt förperioden per ån Arbetslösheten beräknas stiga kraftigt och vid mitten1990-talet nå upp i nivåer . Därmed undergrävs förutsättningarna förframtida reallönetillväxl och välfärd. Timlön iekonomin .som helhet 1985-1995 Arlrg procentuell föröndring 12 Arbetslöshet i procent av arbetskraften 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1989 1991 1993 1995 1985 1987 1989 1991 1993 1995 De positiva effekterna aven snabb lönedämpning - där löneökningstakten kommer ner till - redan 1991åskådliggörs i ett annat alternativ. Åven i detla fall kommer vinster ochinvesteringar att falla 1991. Men nedgången blir inte lika stor och förutsättningarskapas för en snabb återhämtning. skjuter exportlillväxten fart.Tillväxten i ekonomin uppgår till 1992-1995. Del blir därmedmöjligt alt undvika en stor uppgång av arbetslösheten. En avgörande skillnadmellan de båda alternativen är att en snabb lönedämpning leder till högreinvesteringar saml till en positiv omsvängning i utrikeshandeln. Därmed läggsen grund för fortsalt ekonomisk tillväxt och balans i utrikesbetalningama. 1989/90:150 Bilaga 1 föiär.dring i procent av BNP Ärligagenomsnitt, 1985 irs priser 121Konsumtion Q Investeringar Dl NattoBxporl Priseroch löner stiger alltför snabbt i , vilket hotar sysselsättning ochvälfärd. Inflationen skapar orällvison De som har kunskaper och resurser kanmed inflationens hjälp öka sina förmögenheter och inkomster medan vanligalöntagares standard försämras. Löne- och prisökningarnaär betydligt högre än i våra konkurrenlländen vilket innebär att svensktnäringslivs konkurrenskraft urholkas. Exporten hämmas som importeradevaror får allt lättare alt hävda sig på den inhemska marknaden. Räntorna pressas också upp, vilket drabbar hushållen,staten, kommunerna och näringslivet. De långsikliga tillväxlbetingelsernaförsämras. Enviktig förklaring till de alllför höga nominella löneökningarna är del överhettade läge som underflera år rått på den svenska arbetsmarknaden. 1989/90:150 Det har imånga branscher och regioner varit brist på arbetskraft. Arbetsgi- Bilaga 1varna har bjudit över varandra för att fylla vakanser och de löneavtal somslutits har i kombination med en ökande löneglidning lett till alltför storalönekoslnadsökningan Konfliklvarsel och även genomförda slridsålgärder harförekommit. Sparandeti ekonomin - inte minst hos hushållen - är otillräckligt. Det visar sig bl.a.i ett växande underskoll i bytesbalansen. Åven om en del av underskottet kanhänföras till återinvesterade vinstmedel - och således inte är att hänföra tillöverkonsumtion - inger bylesbalansunderskottet oro. EllIredje väsentligt problem i ekonomin - vid sidan av inflationen och detotillräckliga sparandel - är den låga tillväxten. väntas exempelvis BNPstiga med och även blir uppgången svag. Den blygsammatillväxt som äger rum härstammar från en ökning av den totala arbetstiden.Produktionen per arbetad timme - produktiviteten - ökar däremot nästan inlealls. Enekonomi med växande obalanser är sårban Oförutsedda störningar -vare sig de ärinternationellt eller inhemskt genererade - kan få mycket stora återverkningarpå ekonomin. Endämpning av konjunkturen är trolig 1990 och 1991. En lägreinvesle-ringstillväxt är en viktig orsak. Avmattningen sker till stor del inomden utlandskonkurrerande sektorn. Därmed hotas utrikesbalans och tillväxt. Delfinns en betydande risk att den nuvarande utvecklingen, om den tillålsfortsätta, leder till en ny kostnadskris för den svenska ekonomin. Det skullemedföra en mycket låg tillväxt under första hälften av 1990-lalet, en svagindustriproduktion, ett fall i industriinvesteringarna och en påtagligt stigandearbetslöshet. Föratt förhindra en sådan utveckling måste den ekonomiska politiken målmedvetetinriktas på att bryta den nuvarande pris- och kostnadsökningen somarbete och sparande stimuleras. Privat och offentlig konsumtionsefterfråganmåste dämpas och den utlandskonkurrerande sektorn stärkas. En åtstramning avfinanspolitiken måste genomföras som riktade insatser görs motöverhettning och åtgärder vidtas för att öka utbudet av arbetskraft saml föralt främja en bättre produktivitetsutveckling. Regeringenhar lagt fram förslag om en genomgripande reform av del svenskaskattesystemet. Den kommer all påverka förutsättningarna för pris- ochlönebildningen och slabiliseringspolitiken. Reformen är också ägnad att ökaproduktivitetstillväxten och att i övrigt förbättra ekonomins funktionssätt. Skattesatsernasänks, en mer likformig beskattning införs och avdragen begränsas. Därigenomfinns förutsättningar att ge ett nytt och enklare skattesystem, somhävdar sig väl i internationell jämförelse och kommer att ha stor betydelse förutvecklingen under 1990-lalel. Enisolerad och långtgående sänkning av marginalskatterna skulle skapa 21 Därför innehåller skattereformen en rad in- Prop.1989/90:150 slag som verkar i utjämnande riktning. Elt sådani inslag ärövergången till Bilaga 1 en mer likformig beskattning. Nuvarandeolikformigheter-t.ex. lågt beskattade löneförmåner och kapitalinkomster - hari hög grad utnyttjats av personer med höga inkomsten Det nya skattesystemetblir också mer robust när de principer som styr dess utformning är entydiga ochlikformiga. Basenför mervärdeskatten breddas. Mervärdeskatten bidrar därmed till finansieringenav de sänkta inkomstskaltesatserna. Energi och tjänster beläggs medmervärdeskatt. Miljöskatter och miljöavgifter, baserade bl.a. på utsläpp avkoldioxid, svavel och kväve införs och bidrar till att negativ miljöpåverkandämpas. Den ökade beskattningen av tjänster kan förväntas dämpa överhettningen,särskilt i storstäderna. Skallereformenkommer att leda lill att arbete och sparande stimuleras. Utbudet av arbetskraftökar när inkomstskattesatserna sänks. Åven sparandel ökar när del blir mindreförmånligt alt ta lån. Skattereformenkommer också alt leda lill en mera ändamålsenlig användning av arbete ochkapilal. Fördelningen av produktionsresursema och valet av ersättningsformkommer i mindre utsträckning att styras av skatteeffekten Olika verksamheterfår konkurrera på mer lika villkon Kapilal kommer också i mindre utsträckningatt låsas in i historiskt lönsamma företag. Kontant lön som ersättning förarbete diskrimineras inte längre skattemässigt jämfört med tidigarelågbeskattade och obeskattade löneförmåner som t.ex. fri bil, traktamenten, lånmed låg ränta från arbetsgivare, lunchsubventioner och konvertibla skuldebrev.Därmed motverkas skatteplanering. Skallereformenbidrar sålunda till en bättre fungerande ekonomi. Elt ökat utbud av arbete ochkapilal kommer till stånd. kommer produktiva resurser att användaspå elt mer effektivt sätt. Skaltereformen utgör därmed ett mycket viktigtinslag i regeringens politik för ökad tillväxt. Etlmer effektivt och rättvist skattesystem är också en förutsättning för en välfungerande fördelningspolitik. Etl huvudsyfte med den skattereform som genomförsär att öka rättvisan. Skatteuttaget kommer i större utsträckning än tidigareatt baseras på den skattskyldiges faktiska inkomsten Inkomster av arbete kommeralt beskattas lika oberoende av ersättningens form. Olika former avkapitalinkomster kommer också alt likställas vid beskattning. Åtgärder vidtasockså i syfte alt förebygga skatteplanering, såsom all begränsa möjligheternaatt göra avdrag för reaförlusten underskott och ränteutgiften En viktig del ireformen är särskilda åtgärder i syfte att stödja bl.a. barnfamiljerna,exempelvis höjda barnbidrag och bostadsbidrag. Regeringenavser att följa upp skattereformen med utredningar och förslag lilllagstiftning inom områden, som av tidsskäl utelämnats i det överlämnadeförslaget. Skatteregler skall utformas för bl.a. tillgångar i utländsk valulasamt beskattning av bostadsrätter och bostadsrättsföreningan Ävenfortsättningsvis skall en likformig beskattning eftersträvas. Avsikten är attutforma ett skattesystem som så effektivt som möjligt finansierar offentligautgifter och samlidigt bidrar till en jämn fördelning. Skattereformenär myckel omfattande. Den kommer att få stora effekter på hushållens ochförelagens ekonomiska situation och förändra förutsättningarna för ekonominsfunktionssätt. Effekterna av reformen måste följas Mot denna bakgrund bör en bred utvärderingav skatterefor- Prop. 1989/90:150 men genomföras bl.a. avseendefördelningseffekter och förändringar i be- Bilaga 1 teenden. Åtgärder för att dämpa efterfrågan För all snabbi få lill stånd en dämpning av den inhemskaeflerfrågelillväxten föreslås att mervärdeskatten tillfälligt höjs med enprocentenhet t.o.m. utgången av 1991. Det innebär enförstärkning av statsfinanserna med sammanlagt ca Från och medden höjs också skatten på vin, sprit och tobak med sammanlagetmotsvarande ca 900 milj. kn En ytterligare utbyggnad av föräldraförsäkringen, somförutsetts , bör skjutas upp. Den fortsattautbyggnaden får ske när de ekonomiska förutsättningarna har förbättrats. Denhöjning av barnbidraget, som har aviserats, bör genomföras i tvåetappen Barnbidraget föreslås höjas från 6 720 kn till 9 000kn per barn och år lill 10 020 kn Genom alt dela upp den aviserade höjningen av barnbidrageti två etapper reduceras statsutgifterna under det kommande budgetåret med 865milj. kn Senareläggningen av utbyggnaden av föräldraförsäkringen innebär attstatsutgifterna för det kommande budgetåret reduceras med ytterligare 1 400milj. kn Helårseffeklen av dessa åtgärder motsvarar 3 680 milj. kn De s.k. egenavgifterna till arbetslöshetskassorna börhöjas för att lämna etl ökat bidrag till försäkringssystemens finansiering.Avgifternas andel av finansieringen bör öka från . För att dämpa överhettningen inom byggsektorn harregeringen föreslagit att den investeringsavgift som infördes i Stockholms-och Uppsalaområdena skall utvidgas till att omfatta (prop.1989/90:96). Förslaget innebär vidare en höjning från till och enförlängning till utgången av . Höjningen liksom utvidgningen till Göteborgsområdetgäller byggnadsarbeten som påbörjas efter . harännu inte tagit slutlig ställning till förslaget. Vid utskottsbehandlingen harframhållits att regeringen noga bör följa utvecklingen i de berörda regionernaoch återkomma med förslag till motverkande åtgärder om utvecklingen skulle blisådan alt skatten skulle medföra ej önskvärda effekten Mot bakgrund av attåtgärden redan börjat ge avsedd effekt och en dämpning av överhettningen iGöteborgsområdet inträtt bör tillämpningen i kunna begränsaslill alt gälla endast fram . Regeringen avser alt återkomma medförslag om en sådan begränsning. För att bryta inflationsutvecklingen och säkra reallönernamåste lönebild ningen bättre anpassas till den reala tillväxten. 1 syfte att få lill stånd enupp görelse om en radikal dämpning av löneökningstakten tillsatte regeringen 23 en särskild förhandlingsgrupp. 1989/90:150 som lämnades , innebär attgaranlireglerna avseende prisut- Bilaga 1 vecklingen skulleformuleras om med hänsyn framför allt till skaltereformen. Gruppensrekommendationer innebär vidare att löneökningar i form av engångsbeloppskulle utgå samt all löneavtalet skulle slutas på ennivå som är förenlig med samhällsekonomisk balans. Det innebär att de senasteårens löneökningslakt måste sänkas till en avsevärt lägre nivå. Förhandlingsgruppens förslag fick stöd från organisationer,som representerar större delen av arbetsmarknaden. Alla parter har emellertidinle accepterat gruppens rekommendation. Förhandlingar har inletts med utgångspunkt från deprisklausuler som ingår i avtalen . Del finns anledning att understrykaatt prisklausulerna formulerades före beslutet om 1990 års skattereform. Denskatteväxling som genomfördes i form av sänkt inkomstskatt ochhöjda indirekta skatter berättigar inte till någon ytterligare kompensation.Samma gäller självfallet för den skatteväxling som sker . Förhandlingsgruppens förslag bör tjäna som ram för dekommande avtalen . Uppgörelser utöver den nivå som liggeriförhandlingsgruppens förslag leder enbart lill ökad inflation, ytterligareförsämrad konkurrenskraft och föriust av arbetstillfällen. Regeringen är fast besluten alt få lill stånd en rejälnedväxling av takten i löne- och prisutvecklingen i samband med skattereformen.Avtal bör träffas i så god lid att näringsliv och offentlig sektor får klarhetom förutsättningarna och alt detta kan påverka budgetering ochprissättning. Förhandlingsgruppen står till regeringens och parternasförfogande för de fortsatta kontakter som kan bli nödvändiga för att få tillstånd sådana avtal som ligger inom den samhällsekonomiska ramen. Som elt led i ansträngningarna att bryta de allför snabbapris- och kostnadsökningarna införde regeringen ett tillfälligt pris- ochhyresstopp i ån Delta ingick som en del i elt åtgärdsprogram somockså innefattade bl.a. elt lönestopp. Då detla program inte förverkligades börinte pris- och hyresstoppet upprätthållas. För alt varaktigt bekämpainflationen krävs åtgärder av annat slag. 4.4 Åtgärder för tillväxt Ett centralt mål för den ekonomiska politiken är en högoch stabil tillväxt. Med en hög ekonomisk tillväxt kan välfärden öka. Utrymmetför både privat konsumtion och offentliga insatser blir större. Tillväxten ären förutsättning för alt nå de välfärdsmål som satts upp. Exempelvis blir delmed god tillväxt lättare att bevara pensionssystemet intakt samt attupprätthålla en väl fungerande hälso- och sjukvård. Ökad tillväxt ger ocksåstörre utrymme för åtgärder som främjar god miljö och livskvalitet. Denekonomiska tillväxten har varit klart lägre i än i OECD-området som helhet. Den låga lillväxltaklen har i bety dande utsträckning sin grund i en myckel svag produktivitetsutveckling. Den ekonomiska politiken måste mol denna bakgrund vara inriktad på att stimu- 24 Åtgärder som ökar arbetskraflsulbudet ochinvesteringarna Prop. saml höjer produktiviteten utgör därför viktiga inslag iden ekonomiska poli- Bilaga 1 Åtgärder för an förbättra produktiviteten Produktiviteten i den svenska ekonomin, dvs. produktionenper arbetad timme, måste höjas. Ökad uppmärksamhet bör ägnas åtproduktivitetsfrågorna både i näringsliv och offentlig sektor Produktivitetenkan främjas bl.a. genom insatser för att skärpa konkurrensen och minskaregleringar i ekonomin. Genom all skapa goda villkor för forskning ochutveckling och genom att se till att en modern infrastruktur skapas kanstatsmakterna bidra till produktivitetsökningen. Den gemensamma marknad som växer fram inom EG har bl.a.till syfte att skapa förutsättningar för en snabbare ekonomisk tillväxt. Närhandelshinder rivs kan slordriftsfördelar tas till vara och produktiviteten blihögre. Ett svenskt deltagande i den gemensamma marknaden kommer att haväsentliga positiva effekter på den ekonomiska tillväxten. Beslut har fattatsom att påbörja förhandlingar mellan EFTA-länderna och EG . Målet för dessa förhandlingarär för EFTA-länderna att nå en långtgående delaktighet i den västetiropeiskaintegrationen. Som ett led i ansträngningarna att förbättra ekonominsfunktionssätt läggs jordbruks- och livsmedelspolitiken om. 1 en piopositiontill har regeringen lämnat förslag som innebär att den inhemskamarknaden för jordbruksprodukter stegvis avregleras. Jordbruket ges därmed bättreförutsättningar att utvecklas till en livskraftig näring. Närresursanvändningen blir mer effektiv skapas förutsättningar för lägreprisökningar på jordbruksprodukter. Stora överskott produceras och exporterasför närvarande med förlust. har vissa effekter av jordbrukspolitikenvarit negativa ur miljösynpunkt. Med de förslag som regeringen lämnatförbättras förutsättningarna för att få till stånd ett effektivt ochmiljövänligt jordbruk. Satsningar pa forskning och utveckling är angelägna föratt höja samhällets produktiva förmåga och skapa gynnsamma förutsättningar fören ökad tillväxt i förening med omsorg om miljön. Regeringen har i enforskningspoli-tisk proposition (1989/90:90) redovisat förslag som är avseddaatt förbättra förutsättningarna för den grundläggande vetenskapligaproduktionen vid universitet och högskolon Utbildningen av nya forskare skallförbättras. Förslagen i den forskningspolitiska propositionen har en starkinternationell och miljöpolitisk profil. Företagens och den offentliga sektorns insatser förkompetensutvecklingen i arbetslivet bör utvecklas. En utredning skall bedömaomfattning, inriktning och resultat av de insatser som görs och lämna förslagtill hur man skall kunna få till stånd ett större utbyte av de resurser somsätts in. En förbättrad produktivitet kan också främjas av en aktivnäringspolitik. Regeringen har i en näringspolitisk proposition (1989/90:88)föreslagit att nya regionala riskkapitalbolag inrättas, som skall kunnamedverka med ägarkapital för stöd till nyföretagande och utveckling. Statenföreslås vidare samla sitt ägande av företag i elt förvaltningsbolag för attdels aktivare kunna utöva sin ägarroll, delskunna medverka i strukturella lösningar och därmed Prop. 1989/90:150 förbättra tillväxtpotentialen. Infrastruktureninom transport- och kommunikationsområdet är väsentlig för den ekonomiskautvecklingen och tillväxten. Ökad näringslivsmedverkan och avgiftsfinansieringav infrastmkturinvestéringar skall utredas. I till-lägg till reguljära insatserbör en fond med inrättas för investeringar i järnvägar ochkollektivtrafik. Med hänsyn lill överhettningen inom bygg- ochanläggningssektorn är avsikten att fonden skall kunna användas först närdet ärlämpligt från stabiliseringspolitisk utgångspunkt. Regeringen avser att utformareglerna för användning av fondmedlen. Produktivitetsfrågornabör ägnas ökad uppmärksamhet i arbetslivet bl.a. genom attproduktiviietsdelegationen och arbetslivsfondens styrelse ges i uppdrag attgemensamt utforma förslag till riktUnjer för produktivitetsbef-rämjandeaktiviteter som når ut brett i hela arbetslivet. Även arbetsgivarna bör bidratill sådana insatser för att stärka kompetensen och höja produktiviteten.Regeringen kommer att inbjuda arbetsmarknadens parter till överläggningar omdetta. Arbetetmed all förbättra produktiviteten och utveckla mått och uppföljningsmetoder ärav stor betydelse inom den offentliga sektorn. Som etl led i en förbättradmålstyrning av den offentliga verksamheten har regeringen för avsikt att skärparesultatkraven. bör den kommunala sektorn vidtaåtgärder som förbättrar produktiviteten . För de statliga myndigheternagäller elt produktivitetskrav på . Det bör ankomma pårespektive myndighet att mäta och redovisa resultatet av sitt arbete. Åtgärderför att öka arbetskraftsutbudet Denpolitik som regeringen har fört för att stimulera till ett ökatarbetskraftsulbud måste fullföljas. Särskilt betydelsefull i detta sammanhangär skattereformen som genomförs fullt ut . Men även andra åtgärder kan hastor betydelse. 1den proposition angående rehabiliteringsålgärder m.m. som regeringenpresenterade för återfinns en rad förslag som är ägnadealt ge nya möjligheter för långtidssjukskrivna och förtidspensionerade attåtergå lill arbetslivet. Åtgärdema syftar i första hand till ökad välfärd förde människor som med lämpliga rehabiliteringsinsatser kan återgå till arbetslivet,men bör också leda till att belastningen på socialförsäkringen minskar medmotsvarande en sjukdag under nästa budgetår Detta motsvarar ca 13000helsårsarbetande. Arbelslivsfondenkommer att ha en viktig roll när det gäller att förnya ar betslivet, förbättra arbetsmiljöer och rehabilitera människon Vidare får so cialförsäkringarna bättre möjligheter att genom aktiva åtgärder minska ut slagningen från arbetslivet och hjälpa människor som inte är i arbete att få sysselsättning. Ett uttryck för detta är att försäkringskassorna skall kunna köpa yrkesinriktade rehabiliteringsljänsterfrån bl.a. arbetsmarknadsinstitu ten med betalning från sjukförsäkringsanslagel. Lönebidrag skall kunna lämnas lill arbetsgivare som anställer förtidspensionerade. skallkunna hållas vilande och förtidspension skall inle längre kunnabeviljas enbart av arbetsmarknadsskäl. I syfte all ge arbetsgivarna starkare ekonomiska moliv föratt aktivt söka Prop. 1989/90:150 förbättra arbetsmiljö och arbetsorganisationavser regeringen föreslå Bilaga 1 att lagfäst sjuklön från och med den 1januari 1991 införs av varje sjukperiod. Regeringenavser också all föreslå alt lagstadgade socialavgifter tas ut även påsjuklönen. Kostnaderna för sjuklön och sociala avgifter neutraliseras genom enmotsvarande sänkning av arbetsgivaravgifterna. Pensionsberedningens förslag om rätt att arbeta lill 67års ålder remissbehandlas . Åtgärder bör vidtas för an förbättrade ekonomiska motiven att fortsätta arbeta . En höjning föreslåsbl.a. ske av pensionen vid uppskjutet uttag av ålderspension från lill0,för som pensioneringen skjuts fram mellan 65 och 70 ån 1 den praktiska tillämpningen har bedömningen av rättenlill förtidspension för äldre kommit alt bli allt mer flytande.Pensionsberedningen har i sitt betänkande "Förtidspensionering och rörligpensionsålder" lämnat förslag om all de s.k. äldrereglerna lagfästs lill60 ån Förslaget remissbehandlas . Chefen för socialdepartementetavser att återkomma i denna fråga. Mol bakgrund av arbetskraftsbristen föreslås en tillfälligändring i semesterlagen som skall göra del möjligt för en arbetstagare att fåsemesterersättning ulan att semesterledighet tas ut. Möjlighetema attytterligare uppskjuta redan sparad semester förbättras. Den av riksdagenbeslutade förlängningen av semestern 1991 genomförs som planerat.Den ytterligare förlängningen skjuts dock upp. Regeringen avser i en särskild proposition ,med arbetsmiljökommissionens och rehabiliteringsberedningens förslag somgrund, att stimulera till förbättringar av dåliga arbetsmiljöer, motverkautslagning och effektivisera rehabiliteringsarbetet. Därigenom stärks arbetslinjeni socialförsäkringen. Arbetsgivarnas och myndigheternas ansvar förrehabilitering kommer i detta sammanhang att närmare preciseras. Arbetsgivarnabör ges etl mera omfattande och lagfäst ansvar i rehabiliteringsarbetet. Möjligheterna att ytterligare förbättrasjukförsäkringssystemets förutsättningar att främja en aktiv rehabiliteringbör prövas. Därvid bör övervägas vilka möjligheter som finns för att skapa etlmera direkt samband mellan sjukförsäkring och sjukvård, t.ex. genom att låtaförsäkringskassorna köpa även medicinska rehabilileringsljänslenErsättningssystemet inom sjukförsäkringen och frågan om samordningen avsjukpenning och arbelsskade-sjukpenning bör behandlas i detta sammanhang. Åven de arbelsmarknadspolitiska åtgärderna bör i ökad utsträckninginriktas på att stimulera utbud och tillväxl. Passiva åtgärder skallbegränsas. Arbetsförmedlingen skall effektiviseras ytterligare, bl.a. genomatt arbelsväg-ledarna ges ökat ADB-stöd. De s.k. jobb-sökar-aktivitelerna, somhittills tillämpats på försök och i begränsad omfattning, ges utökade resurseroch blir etl mer naturligt inslag i verksamheten. Arbetsförmedlingen skalltill-lämpa ell utåtriktat arbetssätt. bör också tilldelasytterligare medel för att säkerställa att den i budgetpropositionen föreslagnaulbildningsvolymen i arbetsmarknadsutbildningen kan bibehålls. Dedellidsarbetslösa ulgör fortfarande en stor outnyttjad arbetskraftsre- Prop.1989/90:150 surs. Chefen för har tagit uppöverläggningar Bilaga 1 om deltidsproblematiken med arbetsmarknadens partenOm inle snabba resultat kan uppnås kommer regeringen alt överväga särskildaåtgärden