prop · GD039 · 1989-12-31 00:00:00 — Motbakgmnd av nuvarande lokalisering av skolverksamheten inom trängtmppema bör desstmppslagscenter enligt min mening lokaliseras till . Arménsunderhållsskola bör därvid läggas ned. Försvarskommitténhar föreslagit att motorskolan (MotorS) i lokaliseras till trängtmppernastmppslagscenter i . Urspmngligen föreslogs en samlokalisering i Östersundmed arméns tekniska skola (ATS). Under de fortsatta övervägandena har chefenför armén bestämt att den gmndläggande chefsutbildningen i motortjänst, som förnärvarande genomförs vid MotorS, skall överföras till resp. officershögskola.Härigenom försvinner ett av skälen för samordning med den tekniskautbildningen vid ATS. Genom en lokalisering till kan andrasamordningseffekter erhållas. Investeringskostnaderna bedöms visserligen blinågot högre vid en lokalisering till men driftkostnaderna beräknas bli 12milj. lägre per budgetår jämfört med en lokalisering till . Enligtmin mening har MotorS framtida verksamhet ett starkt samband medunderhållsfunktionen. Trängtruppernas truppslagscenter bör därför få ansvar förden utbildning som bedrivs där. Enviktig del av underhållsfunktionen är hälso- och sjukvården. Hur dessutveckling och samordningen av hälso- och sjukvårdsutbildningen inomförsvarsmakten bäst skall tillgodoses bör prövas ytterligare. Därvid börförsvarets sjukvårdshögskolas roll för hälso- och sjukvården särskiltuppmärksammas. Jag återkommer till regeringen i denna fråga. Med fömtsättningen att Ing1 läggs ned och anläggningen i avvecklas bör utbildningen i FN-tjänst (FN-skolan) omlokaliseras. Mot bakgmnd av skolans verksamhet bedömer jag att den bör vara lokalise rad till . Skolan kräver ett avsevärt stöd, främst i fråga om utbildning och förrådsverksamhet. Den bör därför ligga i anslutning till ett fredsförband. Genom totalförsvarets skyddsskolas beslutade omlo kalisering till finns lämpliga lokaler vid 1 l/Fo44. Även förhållande na i övrigt talar enligt min mening för att den utbildning som för närvaran de bedrivs vid omlokaliseras till 1 l/Fo44;s område i (). Därvid bör skolan slås samman med FN-avdelningen hos chefen för armén och utgöra en motsvarighet till tmppslagscentren, ett FN-center. Som jag har nämnt tidigarebör frågan om arméns hela myndighetsstruktur (organisation,ledningsförhållanden m. i sin helhet prövas inom ramen för den fortsattautvecklingen av produktionsledningssystemet i syfte att ytterligareeffektivisera krigsorganisationen. 4.4 Organisation och lokalisering avförsvarsområdesmyndigheter Mitt förslag:Försvarsområdesmyndigheter organiseras för försvarsområde i , förVästmanlands försvarsområde i , för försvarsområde i Växjöoch för försvarsområde i . Försvarskommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag utom i följande avseende.Nedläggningen av myndigheterna 13/Fo51 och 111/Fo 16/18 innebär attförsvarsområdesmyndigheter måste organiseras i och . Skälenför mitt förslag: Försvarsområdesbefälhavarna med staber är en viktig gmnd förden territoriella ledningen av mobiliseringen och ledningen av stridskrafter samtför understödet av stridskrafterna. Principen ett län ett försvarsområde harfastslagits försvarsbeslut. Vidare har i försvarsbeslutet angivitsatt i de län som saknar försvarsområdesstab i fred åtgärder börvidtas för att förbättra möjligheterna till samordnade krigsförberedelser ochförbättra understödet av frivilligorganisationerna. I beslutet anges attmöjligheterna till och konsekvenserna av att upprättaförsvarsområdesmyndigheter bör redovisas. Försvarskommitténhar föreslagit att försvarsområdesbefälhavare med staber skall finnas ifredstid i samtliga län samt att försvarsområdesstabernas kapacitet skalldifferentieras med hänsyn till uppgifternas omfattning. De faktorer som enligtkommittén främst bör styra en differentiering är försvarsområdets geografiskaläge i förhållande till tänkbara invasionsriktningar, de förband sommobiliserar inom försvarsområdet, och de olika kraven på försvarsområdesbefälhavamaavseende taktisk ledning av markstrid samt territoriell ledning. Jaganser för min del, i likhet med försvarskommittén, att den föreslagnadifferentieringen ligger väl i linje med den allmänna strävan att skapa balansmellan uppgifter och resurser. Jag finner emellertid inte anledning att i alladetaljer granska de olika försvarsområdesmyndigheternas dimensionering. Närdet gäller förslaget att upprätta försvarsområdesmyndigheter i ochKalmar vill jag anföra följande. Förslagetinnebär att samordnade krigsförberedelser inom de berörda försvarsområdena(länen) kan genomföras på ett mer effektivt sätt än . Möjligheterför militära myndigheter att medverka i övningar och även på andra sättunderstödja beredskapsplanläggningen för de civila delarna av totalförsvaretökar genom att försvarsområdesmyndigheter upprättasi de berörda länen. Härutöver kan stödet till hemvärns- och Prop. 1989/90:9frivilligverksamheten öka. Ettskäl till hittillsvarande organisationslösning har varit svårigheterna attbemanna ytterligare två försvarsområdesmyndigheter. Ett annat skäl har varitkravet på besparingar. Utvecklingen inom flera områden har lett till att det nufinns klara skäl för att bl.a. öka ledningsberedskapen inom ochKalmar län även om detta medför ökade kostnader. Vidare har möjligheterna attbemanna staberna ökat bl.a.genom den differentiering och reducering avledningsorganisationen i övrigt som planeras. Demotiv som har redovisats talar enligt min mening för att försvarsområdesmyndigheteri fred bör organiseras i och . Vid dimensionering avförsvarsområdesmyndigheterna bör särskild uppmärksamhet ägnas behovet av stöd tillhemvärns- och frivilligorganisationerna. Jaghar i det föregående förordat att myndigheterna l3/Fo51 och Il 1/Fo 16/18 läggsned. Detta innebär att försvarsområdesmyndigheter bör bildas i ochVäxjö. Somjaghar angivit i det föregående har en viktig anledning till de förordadeförändringarna varit kravet på besparingar. Investeringar och andra kostnadersom följer av förändringarna bör enligt min mening hållas på en så låg nivå sommöjligt och finansieras inom ramen för besparingarna. Överbefälhavarenhar i sitt underiag redovisat den beräkningsmetodik som utnyttjats och som iallt väsentligt varit densamma som använts vid tidigare förändringar igrundorganisationen. Hänsyn till de erfarenheter som erhållits vidgenomförandet av tidigare förändringar har inarbetats i beräkningsgrunderna.Härutöver bör noteras att har deltagit iarbetet och tecknat samråd på överbefälhavarens redovisning av de ekonomiskakonsekvenserna av de ursprungliga förslagen i fråga om utbildning, grundorganisationoch produktionsledning för armén. Detfinns anledning att i detta sammanhang kortfattat redovisa beräkningsgrunderna.Mot bakgrund av att det förekommit ett stort antal olika uppgifter beroende påi vilket utredningsskede redovisning skett har jag härvid valt att redovisaberäkningsgrunderna både för överbefälhavarens ursprungliga förslag och detslutliga. Kostnaderna har beräknatsför vidmakthållande av den i FU88 redovi sade krigsorganisationen, med det föreslagna utbildnings- och förbands omsättningssystemet, den angivna åriiga värnpliktstilldelningen samt med den därav föranledda grundorganisationen. 1 förhållande till nu planerade kostnader för utbildningen med utgångspunkt i anslagsframställningarna för /90 har kostnaderna för lednings- och förbandsverk samheten kunnat reduceras med . för perioden /92 2011/12, dvs. med i medeltal 495 milj. kr. Av dessa reduce ringar bedömdes . vara föranledda av strukturförändringar i grundorganisationen. Kostnadernahar också beräknats för ett vidmakthållande av dagens Prop. 1989/90:9 krigsorganisation,med dagens utbildnings- och förbandsomsättningssys-tem och grundorganisationoch med en omfattning av grund- och repetitionsutbildningen som krävs för attnå de fastställda utbildningsmålen. I förhållande till dagens kostnader, medutgångspunkt i anslagsframställningarna för /90, skulle utbildningskostnadernabehöva ökas med ca . för perioden /92 2011/12, dvs. med ca 650milj. Dessa medel har inte inplanerats tidigare och kanalltså inte ses som en besparing. Genomde ändrade planeringsförutsättningarna och som resultat av de genomfördakompletterande utredningarna har besparingarna sedermera reducerats. Denändrade inriktningen av territorialförsvarsförbandens utbildningstid har bl.a.inneburitatt tre av de tidigare till avveckling föreslagna förbanden enligtöverbefälhavaren bör behållas. Detta har reducerat de planerade besparingarnamed ca . för perioden /92 2011/12. Vidare har eftergenomförd analys drift- och underhållskostnader samt vissainvesteringskostnader beräknats- bli ca 800 milj. kr. högre under motsvarandeperiod. Detta har inneburit att de kostnadsreduceringar som anges varaföranledda av strukturförändringar i grundorganisationen uppgår till ca 4,3miljarder kr. /92-2011/12. Beräkningarnahar för huvudproduktionsområdet Ledning och förbandsverksamhet gmndats påbefintliga planer samt analyser av de senast genomförda verksamhetsåren. De hari stor omfattning utförts från grunden, dvs. kostnaderna för olikaverksamheter har beräknats i detalj. För av verksamheten harberäkningarna utförts i form av differensberäkningar. Dessa verksamheter är befalsutbildning,hemvärns- och frivilligverksamhet samt kostnader för driften av anläggningar. Försvarskommitténhar funnit att underlaget i allt väsentligt aren rimlig utgångspunkt förberäkning av de olika besparingsförslagen. Kommittén har fortlöpande tagit delav revideringsarbetet och därvid haft tillfälle att begära ytterligare underlagi olika avseenden för sina överväganden. Kommitténhar tillställts kostnadsberäkningar från berörda myndigheter och andraorganisationer. Dessa har ofta på väsentliga punkter avvikit frånöverbefälhavarens beräkningar. Orsakerna till redovisade skillnader är flera. Ettexempel på detta är personalberäkningarna, där berörda myndigheter har"belastat" den egna myndigheten med kostnader för omflyttning av personalen,vilket reducerat besparingarna. Överbefälhavaren har däremot centralt avsattmedel för samtliga personalåtgärder, eftersom det inte med säkerhetgår att fastställa kostnaderna för den enskilda myndigheten. Detta innebär attkostnaderna för personalomflyttningar tagits upp både centralt och lokalt ochdärmed dubblerats. Detsammagäller hemvärns- och frivilligverksamheten där merkostnader föranledda avförändringarna inplanerats centralt, men där de enskilda myndigheterna dragitde ökade kostnaderna från besparingarna. Ett annat område därväsentliga skillnader har redovisats är driftkostna derna. Överbefälhavaren har i sina beräkningar utgått från de senaste 33 årens utfall och från enbedömning av de framtida behoven, medan i vissa fall de berörda myndigheternautgått från en prolongering av nuvarande driftkostnader. Dessa har på gmnd av denrådande ekonomiska situationen budgeterats mycket lågt och återspeglar inte deverkliga behoven för att varaktigt uppnå målen för verksamheten. Sammanfattningsvis kansägas att i flertalet fall beror skillnaderna på olikheter i fömtsättningar ochutgångspunkter, där överbefälhavaren utgått från en helhetssyn medan deberörda myndighetema utgått från ett snävare perspektiv, den lokalaorganisationens behov och fömtsättningar. Kommittén har inte haftmöjligheter att i alla detaljer granska de genomförda beräkningama, men anserefter sin prövning att underlaget är tillräckligt stabilt för en bedömning avde besparingseffekter som är möjliga att uppnå. Kommittén gör bedömningen attde av överbefälhavaren redovisade kostnadsminskningarna till följd av redovisadeförslag till organisationsförändringar är möjliga att uppnå. Även jag har denuppfattningen att beräkningsunderlaget utgör en tillräckligt fast ekonomisk gmndför de förändringar som jag har förordat i det föregående. Inomarbetsmarknadsdepartementet har gjorts en analys av arbetsmarknadsläget m. m.i kommuner och regioner som genom mina förslag förlorar arbetstillfällen.Analysen visar att det endast i ett fåtal fall föreligger regional- ocharbetsmarknadspolitiska problem av någon mera betydande omfattning. 1 de fallsådana problem föreligger är enligt min bedömning de beräknadesysselsättningseffekterna av mina förslag inte av sådan storlek att särskildaregionalpolitiska insatser är påkallade. Jag har i denna fråga samrått medchefen för . Mittförslag: Följande myndigheter läggs ned; Militärbefälhavaren i Östramilitärområdet (MB Ö), Militärbefälhavaren i Bergslagens militärområde (MB B),Östra militärområdets materielförvaltning (MF Ö), Bergslagens militärområdes materielförvahning(MF B), Östra militärområdets verkstadsförvaltning (VF Ö), Bergslagens militärområdesverkstadsförvaltning (VF B). Följandemyndigheter inrättas: Militärbefälhavaren i Mellersta militärområdet (MB M),Mellersta militärområdets materielförvaltning (MF M), Mellerstamilitärområdets verkstadsförvaltning (VF M). MB M, MF M(ledningen) och VF M (ledningen) lokaliseras till . Försvarskommitténsförslag: Överensstämmer i allt väsentligt med mitt förslag. Skälenförmitt förslag: (prop. 1988/89:80, FöU 14, rskr. 294) Prop.1989/90:9 har godkänt riktlinjer för en ny indelning i civil- ochmilitärområden. Riktlinjema innebär att Östra militärområdet och Bergslagensmilitärområde slås samman till Mellersta militärområdet och att motsvarandeförändring görs vad gäller civilområdena. Dennya indelningen bör gälla fr.o.m.den 1 juli 1991 och börmotsvarande organisatoriska ändringar göras. Beträffande civilbefalhavarkanslietsi Mellersta civilområdet organisation och lokalisering avser jag återkomma vidmin anmälan till budgetproposition. Eneffektiv ledning i kris och krig, ledningsförhållanden som medger en säker,snabb och smidig övergång från fredsförhållande till kris- eller krigsförhållanden,samt goda samverkansmöjligheter med de civila delama av totalförsvaret bör varautgångspunkter vid lokaliseringen av de nya myndigheterna. kris- eller neutralitetssituation utgör ledning av marin- och flygstridskrafteren väsentlig del av verksamheten vid en militärområdesstab. En gmpperingcentralt i militärområdet är.därvid fördelaktig främst med hänsyn till närhetentill underställda chefer. En lokalisering till underlättar en snabboch smidig övergång till kris- och krigsförhållanden. del av verksamheten i fred utgörs av krigsplanläggning och mobiliseringsförberedelser.Med hänsyn till underställda och samverkande myndigheters lokalisering ledsdenna verksamhet bäst från den centrala delen av militärområdet. Dennya militärområdesstaben kan lokaliseras till utan investeringskostnader.I skulle dock krävas vissa investeringar. Härtill kommer att driftkostnademadär skulle bli högre än för Strängnäsalternativet. I dessa inräknasresekostnader som torde bli avsevärt större vid en lokalisering till . Personalförsörjningsfrågornaär i detta sammanhang viktiga. En lokalisering till bedömssammantaget medföra minst förändringar för personalen vid berörda staber.Rekryteringsmöjligheterna bedömer jag vara i stort sett likvärdiga. Enlokalisering till underlättar dock rekryteringen av marin- ochflygvapenpersonal. Medhänsyn till ledningsförhållandena och kostnadsaspekten bör militärområdesstabenenligt min mening lokaliseras till . Behovetav samverkan med militärområdesstaben är en viktig fråga när det gällerlokaliseringen av militärområdesförvaltningarnas ledningsenheter. Medminskande staber, produktionsledningssystemets utveckling och en ökadövningsverksamhet ökar betydelsen av samverkan mellan militärområdesstab ochförvaltningar. Detta innebär enligt min mening att ledningsenheterna för militärområdesförvaltningamabör samlokaliseras med militärområdesstaben. Dettainnebär visserligen att konsekvenserna för personalen blir något större än viden lokalisering av förvaltningama till . Jag bedömer dock att deframtida rekryterings- och bemanningsmöjligheterna i ärtillfredsställande. Minbedömning: Det är väsentligt att sådana åtgärder vidtas som bidrar till attmyndigheternas personalbehov tillgodoses som också personalens kravoch önskemål i största möjliga utsträckning beaktas. Det principavtal somslutits mellan parterna om förmåner för arbetstagare som berörs avomorganisationen av försvarsmakten är en sådan åtgärd. Skälenför min bedömning: All personal inom armén kommer på något sätt att påverkas avde förändringar som jag föreslagit. Överbefälhavaren har, somockså försvarskommittén redovisar, som sin övergripande inriktning angett attde anställda militära och civila som vill stanna kvar skall fåarbetsuppgifter, om än i vissa fall förändrade sådana, inom försvarsmakten,förutsatt att man är beredd att flytta till den ort där arbete finns. Eftersomhuvuddelen av personalen enligt överbefälhavaren kommer att behövas i denförändrade organisationen blir konsekvenserna i första hand ett behov av attomfördela försvarsmaktens personal. ()har på regeringens uppdrag analyserat konsekvensema för de anställda vid ettgenomförande av överbefälhavarens förslag i FU88. FPN;s redovisning har ävenställts till försvarskommitténs förfogande. Nämnden anser att detomedelbara behovet av inomverksutbildad personal med yrkeserfarenhet är denallvarligaste och mest svårbemästrade konsekvensen av överbefälhavarensförslag. Däremot bedömer FPN att överbefälhavarens förslag gynnar denlångsiktiga personalförsörjningen. Möjlighetema till arbete för övertaliga och medflyttandebedöms vara relativt goda . FPN framhåller efteranalys av de sociala och ekonomiska konsekvenserna att den viktigaste åtgärdenför att stimulera till den nödvändiga personalrörligheten är att bereda den medflyttandemakan/maken ett arbete på den nya bostadsorten. FPN föreslår därutöver ettantal åtgärder för att underlätta den personalrörlighet som behövs. Av FPN:s redovisning kanutläsas att vid de myndigheter som berörs av de förändringar jag tidigareföreslagit är ca I 600 militära och ca 1 100 civila tjänstemän anställda. Jag kan konstatera attutöver föreslagna förändringar i gmndorganisa-tionen även förändringar avutbildningssystemet, nya ledningsprinciper m.m.medför konsekvenser förpersonalen. Detta understryker ytterligare betydelsen av aktiva åtgärder inompersonalområdet både vad avser anställd och värnpliktig personal. Detnuvarande gynnsamma arbetsmarknadsläget gör det önskvärt att föreslagnaförändringar genomförs skyndsamt. Manbör medge stor valfrihet för personalen när det gäller flyttning till Detta bör öka möjligheterna att få behålla personalen. Den nuvarandevakanssituationen underlättar de enskildas valfrihet. Arbetsmarknadens parter pådet statliga området slöt den 15juni 1989 ett principavtal om vissa förmånerför arbetstagare som berörs av eventuella beslut om omorganisation avförsvarsmakten. Enligt avtalet kan den som omstationeras och med sitt hushållflyttar till den nya stationeringsorten under vissa fömtsättningar få omlokaliseringsstödi form av ett engångsbelopp och ersättning för de faktiska flyttkostnaderna.Myndigheterna får också möjlighet att vidta åtgärder för att medflyttande maka,make eller sambo skall kunna få arbete på den nya orten. 7 Vissa förmåner till värnpliktiga Mittförslag: De vämpliktiga som deltar i försök med förkortad gmndutbildning fårvid utryckning förlängt familjebidrag , om tjänstgöringen har pågåttminst i en följd. Skälenför mitt förslag: Enligt familjebidragslagen (1978; 520) skall värnpliktigasom får familjebidrag eller bostadsbidrag under gmndutbildning få dessa bidragi efter utryckningen, om tjänstgöringen har pågått minst180 dagar. Avsiktenmed detta förlängda bidrag är att underiätta anpassningen till de ekonomiskaomständigheterna efter utryckningen. Motsvarande bestämmelserbör gälla de värnpliktiga som deltar i försöken med förkortad gmndutbildning.Jag förordar därför att denna kategori vid utryckningen får förlängtfamiljebidrag , om tjänstgöringen har pågått i minst . För att genomföra vad jagnu anfört krävs det lagstiftning. Eftersom det rör värnpliktiga som omfattas avförsök enligt lagen (1989:402) om försök med förkortad gmndutbildning avvärnpliktiga bör bestämmelser om förlängt familjebidrag tas in i denna lag.Ett förslag till lag om ändring i lagen om försök med förkortad gmndutbildningav värnpliktiga har upprättats inom försvarsdepartementet. De föreslagnaändringarna är sådana att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 8 Övrigaförsvarsgrenar 8.1 Marinens utbildningssystem Mitt förslag:Grundutbildningen av värnpliktiga vid kustartilleriet förlängs med 30dagar för vissa kategorier värnpliktiga och med för vissa andrakategorier. För huvuddelen av kustartilleriets värnpliktiga reducerasrepetitionsutbildningstiden. Utbildningstiden för s.k. depåvärnpliktiga inommarinen minskas från 10 . Överbefälhavarens förslag:Överensstämmer med mitt förslag. Även chefen för marinens förslagöverensstämmer med mitt förslag utom så vitt avser gmndutbildningstiden fördepåvärnpliktiga (H-värnpliktiga). Skälen för mitt förslag: I1987 års totalförsvarsproposition (prop. 1986/87:95 s. 79-80) föreslogregeringen att marinens utbildningssystem skulle ändras så att dettillgodosåg ökade beredskapskrav och gav en förbättring av förbandsutbildningoch samträning. godtog regeringens förslag (FöU 1986/87:11, rskr.310). I propositionen omverksamhet och anslag för det militära försvaret m. m. under /90(prop. 1988/89:80 s. 56-57) föreslog regeringen bl.a. vissa ändringar ivärnpliktslagen (1941:967) med anledning av införande av nytt utbildningssystemför flottan. beslutade i enlighet med propositionen (FöU 1988/89:12, rskr.149). Chefenför marinen och överbefälhavaren har i skrivelser till regeringen (ÖB skr.1989-06-22 PersP 221; 62446) föreslagit ändringar i kustartilleriets utbildningssystemoch vissa övergångsbestämmelser i flottans. Såsomöverbefälhavaren och chefen för marinen föreslagit bör av beredskapsskäl ettbegränsat antal värnpliktiga inom marinen vid förband med ubåtsskyddsuppgifterfå kallas in till krigsförbandsövning om i direkt anslutning till gmndutbildningen.Det ankommer på regeringen att närmare bestämma om detta. De föreslagna ändringarnai kustartilleriets utbildningssystem medför en förlängd grundutbildning förvissa kategorier värnpliktiga med 15 och med förmeniga kategori E som inte tagits ut till befattningar i kustjägarförband.Dessa har tidigare tillhört flottan och tagits ut till tjänstgöring med stöd avde bestämmelser om utbildningstid som gäller för flottan. De skall nu förasöver till kustartilleriet, varför en förlängning av tiden är nödvändig.Samtidigt minskas skyldigheten att fullgöra repetitionsutbildning från fem tillfyra krigsförbandsövningar. Även tiderna för varje krigsförbandsövningförkortas. Jag anser att de föreslagna förändringarna bör genomföras.Ändringarna föreslås tillämpas för värnpliktiga som påbörjar sin gmndutbildningfr. o. m. /92. Som jag har redovisat idet föregående (s. 15) har försvarskommittén föreslagit att gmndutbildningen avdepåvärnpliktiga (H-värnpliktiga) inom armén även fortsättningsvis skall vara7,5 månader. Överbefälhavaren har föreslagit att också H-värnpliktiga inommarinen skall ha denna Dettainnebär att grundutbildningen för marinens H-värnpliktiga minskas med ca 70dagar. Chefen för marinen har däremot föreslagit att grundutbildningstiden för H-värnpliktigaförlängs med . Jag biträder överbefälhavarens förslag. Enligt överbefälhavarensförslag kan också bestämmelserna i värnpliktslagen om särskildautbildningstider för tekniker vid kustartilleriet tas bort. Även bestämmelsernaom att en krigsförbandsövning för värnpliktig i befattning på stamstridsfartygvid flottan får delas upp i högst fyra delövningar kan enligtöverbefälhavarens förslag tas bort. Jag biträder överbefälhavarens förslag idenna del. Vad jag anfört i dettaavsnitt kräver ändringar i 27 § 1 mom. värnpliktslagen (1941:967). Riksdagenhar som nämnts beslutat om ändring i 27 § 1 mom. värnpliktslagen. Dennalagändring träder inte i kraft förrän (SFS 1989:403).