prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Bedriver ett handelsbolag fleraolika verksamheter skall dessa hos delägaren redovisas i en eller fleraförvärvskällor beroende pä om verksamheterna har en naturlig anknytning tillvarandra eller inte. Aktiva verksamheter som utgör en gemensam förvärvskällakommer att bilda flera verksamheter om den skattskyldige blir passiv i en ellerflera av verksamheterna. 1 sädana fall fär de nybildade förvärvskällornabehandlas som förgreningar av den ursprungliga förvärvskällan. Någon särskildbestämmelse med denna innebörd har inte ansetts nödvändig. Det anförda innebärbl. a. följande. Någon uttagsbeskattning sker inte i samband medförändringen i förvärvskälleindelning utan kontinuitet kommer att gälla ifråga om skattemässiga restvärden m. m, I fråga om t. ex. en byggnad fortsättersåledes avskrivningsplanen från den ursprungliga förvärvskällan att löpa i dennybildade förvärvskälla som byggnaden är hänförlig till. Avskrivningsunderlagetför inventarier och liknande tillgångar fär fördelas på de nybildadeförvärvskällorna på grundval av anskaffningsvärdena och innehavstiderna. Omdetta inte låter sig göras får fördelningen ske efter skälig grund. Kan det inte utredas hur skulderna i den ursprungligaförvärvskällan fördelar sig pä de nybildade förvärvskällorna kan fördelningenske på grundval av tillgångsvärdena (jfr ). En ersättningsfond får hänföras till den nybildadeförvärvskälla som innefattar den verksamhet som avsättningen är hänförligtill. Detsamma gäller beträffande garantiavsättningar och andra avsättningarför framtida utgiften En survavsättning eller övergängspost bör i allmänhetfördelas på grundval av kapitalunderlagen enligt survlagen i de nybildadeförvärvskällorna. Ett underskott i den ursprungliga förvärvskällan bör i förstahand hänföras till den verksamhet där underskottet uppkommit. Är detta intemöjligt fär fördelning ske efter skälig grund. Det kan även inträffa att t. ex. passiva verksamheter somvar för sig utgör en förvärvskälla övergår till att bilda en gemensamförvärvskälla till följd av att den skattskyldige ökar sin aktivitet iverksatnheterna. Inte heller i sådana fall är avsikten att det skall ske någotbrott i den skattemässiga kontinuiteten. I första stycket a/if/ra/ef/cc finns en regel som innebäratt reavinst är skattefri i andra fall än som särskilt anges. Den framstår somen rest av det äldre synsättet att reavinster endast var skattepliktiga vidkorttidsinnehav. Den bör därför utgå. I fjärde ledet finns en regel om att vissa ersättningar ärskattepliktiga endast om de grundas på en förvärvsinkomst överstigande 6 000kr. Den be-loppsmässiga begränsningen saknar aktualitet och kan utgå. Enkonsekvensändring med anledning av att det nuvarande femte ledet slopas vidtasockså. I femte ledet finns bestämmelser om skattefrihet för s. k.schabloniserad dagersättningfrån trygghetsförsäkring vid arbetsskada. attskattefriheten slopas enligt förslaget, faller ledet bort. heten slopas utgår även dessa bestämmelsen Prop. 1 näst sista ledet finns en regel om att ränta som täcksav räntebidrag inte fär dras av. Med hänsyn till att bestämmelserna omräntebidrag flyttas justeras bestämmelsen och utvidgas till att omfatta ävenden regel som finns i punkt 6 av anvisningarna till 25 § att avdrag inte färgöras när räntan motsvaras av eftergift av ränta eller amortering. I sista ledet finns bestämmelser om att kapitalförlustendast fär dras av som reaförlust enligt 36 §. Bestämmelsen jämkas, eftersomreglerna om avdrag för sådana förluster kommer att regleras i olika sammanhang,såvitt gäller fysiska personers privatekonomi i samband med beskattningen avinkomst av kapital i SIL. Bestämtnelsen innehåller en definition av begreppetnäringsverksamhet. Med näringsverksamhet avses yrkesmässig självständigtbedriven förvärvsverksamhet. Definitionen ansluter till kraven i gällande rättför att rörelse skall föreligga. Den rättspraxis sotn utbildats på områdetbelyser således frågan om när näringsverksatnhet skall anses föreligga. Det nya inkomstslaget näringsverksatnhet motsvarar denuvarande inkomstslagen jordbruksfastighet, annan fastighet (konventionelltbeskattad) och rörelse (se avsnitt 8.5). Till inkomstslaget har ocksä förtsutomlands bedriven näringsverksatnhet (se avsnitt 8.5). Även när en yrkestnässig självständigt bedrivenförvärvsverksamhet inte föreligger räknas innehav av näringsfastighet tillnäringsverksamhet. Vinst vid avyttring av en sådan fastighet beskattas somintäkt av kapital enligt reglerna i SIL. Även innehav och avyttring av rätt till avverkning av skoghänförs till näringsverksamhet. Genom bestämmelsen blir de nuvarandebestämmelserna i punkt 3 andra stycket och punkt 5 sista stycket avanvisningarna till 21 § saint i punkt 5 av anvisningarna till 28 § obehövliga.En privatbostadsfastighet eller privatbostad kan inte ingå inäringsverksamhet. Sammanslagningen av inkomstslagen jordbruksfastighet,annan fastighet (konventionellt beskattad) och rörelse till inkomstslagetnäringsverksamhet medför att de nuvarande bestämmelserna som går ut på attsärskilja de olika inkomstslagen från varandra blir obehövliga. bestämmelserna i punkterna 2 och 3 av anvisningarna till 21 §. Med hänsyn till att verksamhet som bedrivs utomlands generellträknas till näringsverksamhet i det nya systemet blir de nuvarandebestämmelserna om sädan verksamhet obehövliga. Detta gäller 38 §2 mom., 39 §2mom., punkt 6 av anvisningarna till 28 §, punkt 21 av anvisningarna till 29 §och punkt 4 av anvisningarna till 38 §. 22 - 24 §§ Paragraferna har karaktär av introduktion tillbestämmelserna i anvisningarna. I nuvarande j/7//;(?/erfe/har gjorts vissakonsekvensändringan Prop. Ändringen i nuvarande nionde ledet är av samma slag som ifjärde ledet. Genotn tilläggen i det nya tjugonde ledet undantas fränbeskattning hittelön, ersättning som någon fått för att han räddat personeller egendom i fara och ersättning som staten utbetalat till privatpersonerför insatser som bidragit till avslöjande eller gripande av brottslingan Densistnämnda ersättningen är även enligt dagens praxis skattefri. Med hittelön bör i förevarande sammanhang avses enbelöning som en privatperson erhållit för att han möjliggjort för ägaren tillborttappad egendom att återfå denna. En förutsättning för att ersättning.av nunämnt slag skall vara skattefri bör vara att den handling som ligger till grundför belöningen inte skett i tjänsten eller i ett uppdrag eller haft samband medtjänst eller uppdrag. Genom ett nytt tjugoförsta led undantas från skattepliktersättning till den som lämnat eget organ, blod eller egen modersmjölk. Enförutsättning för skattefrihet är dock att ersättningen inte påtagligtöverstiger vad som är brukligt i sädana fall. Genom ett nytt tjugoandra led föresläs undantag fränskatteplikt för tävlingsvinster i vissa fall. Med tävlingsvinst i dettasammanhang avses t. ex. vinst i idrottstävlingar och andra typer av priser somavser någon form av prestation. Däremot omfattas givetvis inte sådana vinstersom avses i lagen (1928:376) om skatt på lotterivinsten Sådana tävlingsvinstersom utgår till anställda med anledning av någon prestation som är att hänföratill tjänsten eller uppdrag omfattas inte heller av förslaget. Sådana vinsterär alltid skattepliktiga i sin helhet. En förutsättning för skattefrihetenligt den föreslagna bestämmelsen är att vinsten utgår i annan form än kontanteller därmed likställd ersättning. Vidare gäller, om vinsten avser annat änminnesföremål, att värdet inte fär överstiga av basbeloppet, avrundat tillnärmaste hundratal kn (300 kn). Bestämmelserna i tjugofjärde ledet om skattefrihet i vissafall för intäkter av försäljning av bär, svampar och kottar slopas enligtförslaget. Som ett nytt tjugosjunde led har tagits in bestämmelser omskattefrihet för räntebidrag och vissa andra bostadspolitiska stödformen somnärmare anges i en ny anvisningspunkt, 3. Motsvarande regler finns nu i punkt 7av anvisningarna till 24 §. Paragrafenssista stycke innehåller en hänvisning till punkt 16 av anvisningarna till 21 §och punkt 11 av anvisningarna till 28 § för vissa försäkringsbelopp som utgårtill lantbrukare, skogsbrukare, yrkesfiskare, renskötare m.fl. Förslagetbeträffande försäkringsförmåner i inkomstslaget tjänst samt förslagetbeträffande näringsverksamhet medför vissa justeringar i dessa bestämmelsen sespecialmotiveringen till 32 § 3 a mom. och punkt 12 av anvisningarna till 22§. Med anledning av den författningsreglering som föreslås, görs en hänvisningi fortsättningen endast vad beträffar utfallande belopp från AGS (32 § 3 a mom.och punkt 12 av anvisningarna till 22 §). I andra stycket tredje ledet finns regler att kostnadermotsvarande skattefria intäkter vid plockning av bär, svamp och kottar inte fårdras av. 25 § Prop. 1 paragrafen finns bestämmelser om beräkning av inkomstenav en förvärvskälla. Paragrafen har sin motsvarighet i nuvarande 23, 26 och 30§§. 1 första stycket - som ändrats i förhällande tilllagrädsremissen - anges att underskott vid beräkningen av inkomst av enförvärvskälla får, med de begränsningar som anges i anvisningarna, dras av iförvärvskällan närmast följande beskattningsån I andra stycket föreskrivs att avdrag enligt första stycketinte medges i den mån avdrag enligt 33 § 3 mom. har medgetts. Enligt det nämndamomentet föreligger rätt till avdrag för underskott av litterär, konstnärligeller därmed jämförlig verksamhet frän intäkt av tjänst. 1 tredje stycket hänvisas beträffande underskott vidförvärvskällans upphörande till bestämmelserna 3 § 13 mom. Enligt dessabestämmelser räknas underskott vid förvärvskällans upphörande somrealisationsförlust. Av bestämmelsen framgår att summan av inkomsterna av olikaförvärvskällor inom inkomstslaget näringsverksamhet utgör inkomst avnäringsverksamhet. En förvärvskälla som visar underskott skall dock intebeaktas. I paragrafen behandlas vad som är att hänföra till inkomstav tjänst och - i andra stycket - vad som är att likställa med tjänst. Deföreslagna ändringarna behandlas i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.2 ochinnebär en viss utvidgning av inkomstslaget tjänst. Lagrådet har inte haft något att erinra i sak motförslaget i denna del men förordat en annan utformning av paragrafens förstastycke än den som föreslagits i lagrädsremissen. Stadgandet har utformats ienlighet med lagrådets förslag. Den föreslagna lydelsen syftar bl.a. till att klargöra attdet inte behöver vara fråga om enbart tillfälligt bedriven verksamhet för attbeskattning skall kunna bli aktuell i inkomstslaget tjänst. Även mer varaktigverksamhet t.ex. av hobbykaraktär skall alltså bli föremål för beskattning, omverksamheten ger överskott. Dessa överskott får anses utgöra inkomster av egenverksamhet eller arbetsinkomster i mer vidsträckt mening. Även annan inkomstgivandeverksamhet kan bli föremål för beskattning. Det bör dock allmänt sett varafråga om ersättning för någon form av prestation. En förutsättning för beskattning i inkomstslaget tjänst äratt verksamheten inte uppfyller de kriterier som gäller för inkomstslagetnäringsverksamhet. Det fär inte heller vara fråga om inkomst av kapital. Exemplifieringen av vad som kan betraktas som tillfälligtuppdrag fär närmast anses tynga lagtexten och utgår, utan att någon sakligändring avses därmed. 32 §1 mom. Prop. Ändringarna i första stycket a är ett uttryck för att iprincip alla kostnadsersättningar, även i statlig och , skalltas upp som intäkt. Häri innefattas således ocksä traktamenten ochkostnadsersättning för vård av person i enskilt familjehem. Avdrag förmotsvarande kostnader regleras i punkt 4 av anvisningarna till 32 § ochpunkterna 3 -3 c av anvisningarna till Som behandlas i den allmänna motiveringen och som närmareregleras i 3 S 12 mom. SIL skall utdelning frän och vinst vid försäljning avaktier i fåmansföretag i vissa fall tas upp som inkomst av tjänst. En erinranom detta har tagits in i en ny punkt, h, i första stycket. Likaså har i en nypunkt, i, tagits in en erinran om att sädana förmåner och ersättningar somanges i punkterna 14 och 15 av anvisningarna till 32 § skall beskattas sominkomst av tjänst. Momentets tredje stycke behandlar ersättningar som utgespå grund av kollektiv avgångsbidragsförsäkring och liknande anordningar. Sådanaersättningar räknas endast delvis som intäkt av tjänst på sätt närmare anges ipunkt 11 av anvisningarna. Med anledning av att skatteplikt enligt förslagetskall gälla för utfallande belopp i sin helhet, faller stycket bort. Sista stycket har jämkats med hänsyn till de nya reglernaför beskattning av fastighet. 32 § 3 mom. Nuvarande lydelse av momentets första stycke angerattstatliga kostnadsersättningar inte skall tas upp som intäkt. Stycket innehållervidare exemplifieringar av sådana ersättningan Det anges dessutom att avdraginte medges för underskott, om ersättningarna inte täcker därmed avseddautgiften I andra stycket anges, att bestämmelserna gäller också för kommunalaersättningar och för ersättningar frän och . Vidarefinns en regel om att RSV kan förklara att dessa principer skall gälla ävenersättningar från annan offentlig institution. Enligt förslaget skall särbehandlingen av offentligtanställdas kostnadser sättningar slopas. Förslaget inkluderar även kostnadsersättning får vård av person i enskilt familjehem. Motsvarande gäller sådan ersättning som bekos tats av i samband med arbete inom ramen för det nordiska tjänstemannautbytet. Förslaget innebär i princip att särreglerna bortfaller liksom RSV:s dispensmöjlighet. För kostnadsersättningar från föreslås dock en fortsatt skattefrihet. Således bör även sädan av anvisad kostnadsersättning som avser tillägg för ökade levnadskost nader, förmån av fri bostad eller bostadskostnadsersättning samt ersättning för barns skolavgifter vara skattefri. Till skillnad mot i lagrådsremissen före slås att ocksä utlandstillägg och därmed likställd förmån för utom riket sta tionerad personal vid utrikesförvaltningen samt för personal i svensk bi ståndsverksamhet förblir skattefri. Den därav föranledda ändringen av lag texten med enbart en exemplifiering av med utlandstillägg likställda förmå ner innebär i sak ingen förändring. Härmed skall således även i fortsätt ningen avses fri bostad med uppvärmning och belysning, bostadskostnadser- 651 sättning eller däremot svarande förmän, bidrag för resatill för se- Prop. 1989/90:110 inester, barntillägg,utbildningsbidrag, barnresebidrag, ersättning för hållande av bil ochflyttningsbidrag. I övrigt görs några språkliga ändringan 32 § 3 a mom. Momentet föreskriver skattefrihet för förmän av frigrupplivförsäkring och fri gruppsjukförsäkring i inkomstslaget tjänst. Lagrådet avstyrker förslaget i lagrädsremissen ombeskattning av förmån av fri grupplivförsäkring. Sotn framgår av den allmännamotiveringen bör förslaget i lagrädsremissen inte genomföras i denna del. Medanledning härav kvarstår reglerna om grupplivförsäkring oförändrade. I fråga omfri gruppsjukförsäkring skall premieförmänen även i fortsättningen varaföre-niål för s.k. tyst kvittning. Däremot skall utfallande belopp pä grund avgruppsjukförsäkring beskattas, vilket anges genom ett tillägg till paragrafen.Förslaget föranleder också, vilket antytts i kommentaren till 19 § sistastycket, vissa justeringar i de regler som gäller för näringsverksamhet, sepunkt 12 av anvisningarna till 22 §. Se vidare avsnitt 5.3.2.2. 32 § 3 e mom. I momentet anges att personalvårdsförmäner inte skall tasupp som intäkt samt förutsättningarna för att förmåner skall kunna hänförastill personal-värd. Dessa förutsättningar skärps sä till vida att det klargörsatt det skall röra sig om enklare åtgärder av mindre värde som syftar till attskapa trivsel i arbetet eller liknande eller utgår på grund av sedvänja inomdet yrke eller den verksamhet som det är fråga om, för att personalvårdsförmånskall anses föreligga. Exempel pä typiska personalvårdsförmäner finns i punkt 3b av anvisningarna. Förmåner av denna typ får anses uppfylla kraven på enklareåtgärder av mindre värde. 32 § 3 f mom. I detta moment finns den s.k. 600-kronorsregeln. tillföljd av att regeln slopas enligt förslaget, upphör momentet att gälla. 32 § 4 mom. Momentets/Ö/-5W stycke anger att kostnadsersättningar ienskild tjänst skall tas upp som intäkt. Av 1 mom. och kommentarerna till dettaframgår att denna princip föreslås gälla generellt. Se vidare kommentarernatill 3 mom. Första stycket tas därför bort. I andra stycket görs någraspråkliga ändringar. 33 § 1 mom. Till följd av att privat- och offentliganställda likställsnär det gäller kostnadsersättningar enligt förslaget slopas förbudet i andrastycket mot avdrag för kostnader för resor i tjänsten som varit förenade medövernattning för den som fått statlig ersättning härför I det nyairedje stycket regleras frågan om vilka kostnader som fär dras av Prop.1989/90:110 frän intäkter i en självständigt bedriven verksamhet som på grundav bristande vinstsyfte skall beskattas i inkomstslaget tjänst(hobbyverksamhet). För varaktigt bedriven verksamhet av detta slag kommergränsen gentemot inkomstslaget näringsverksamhet att i regel motsvara dennuvarande gränsdragningen mellan hobbyverksamhet och rörelse. Beträffande dennagränsdragning bör ledning således kunna sökas i nuvarande praxis. 1 andra meningen anges förutsättningarna förkostnadsavdrag från dessa inkomster. Som anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.2.2)innebär förslaget i denna del att inkomster av hobbyverksamhet i praktikenbehandlas som om verksamheten utgjort särskild förvärvskälla inom inkomstslagettjänst. Syftet härmed är i första hand att möjliggöra delvis andra regler förkostnadsavdrag än vad som gäller för övriga tjänsteinkomster. Särskilda avdragsreglerför kostnader som hänför sig till hobbyverksamhet behövs för att undvika vissakonsekvenser som annars kan uppkomma pä grund av att kontantprincipen gäller iinkomstslaget. Avdrag skall därför i de nu avsedda fallen fä göras inte baraför beskattningsårets utgifter utan även för underskott som hänför sig tillåret före beskattningsåret. I första hand skall beskattningsårets utgifter drasav från inkomsterna. Föreligger därefter överskott får detta kvittas motföregående års underskott. Avdragskall dock aldrig få göras med belopp somöverstiger intäkterna för beskattningsåret. Det skall således inte vara möjligtatt kunna kvitta ett underskott av en hobbyverksamhet mot andratjänsteinkomsten Inte heller skall underskott i en hobbyverksamhet fä kvittastnot överskott i en annan, utan varje hobbyverksamhet skall ses separat vilketklargörs i den föreslagna bestämmelsen. En förutsättning för avdrag för utgifter i inkomstslagettjänst är att det rör sig om kostnader för intäktens förvärvande. Man bördärvid när det gäller självständigt bedriven verksamhet av ifrågavarande slagse till verksamheten i sin helhet under beskattningsåret. Även utgifter somuppkommit efter det inkomsten erhållits men under samma beskattningsår börsåledes kunna berättiga till avdrag om det är fråga om kostnader som kan anseshänförliga till verksamheten. Här avses bl.a. det fallet att startavgifter ochtransportkostnader och liknande för en travhäst betalts för flera olikatävlingar varav endast någon tävling medfört inkomster i form av prispenganÄven startavgifter in. m. i de tävlingar som inte gett inkomster bör däbetraktas som kostnader i sammanhanget. Om en hästägare i en verksamhet sominte bedömts som näringsverksamhet har tvä travhästar och båda används i en verksamhetsom, om den utgjorde näringsverksamhet, skulle betraktats som en förvärvskällabör utgifter och intäkter för båda hästarna beaktas. Kontantprincipenmedför att det i regel endast är möjligt att fä avdrag för utgifter som betalts under beskattningsåret, även om kostnaden vid bokfö ringsmässiga grunder egentligen skulle anses ha belöpt på en annan period. Värdeminskningsavdrag - närmast avseende förslitning - tilläts emellertid i viss utsträckning inom inkomstslaget tjänst, trots kontantprincipen. Den praxis som gäller härvidlag bör kunna tillämpas även pä verksamhet av hobbykaraktän 653 Här skall ytteriigare två frågor beröras som tagits upp avett par remissin- Prop. 1989/90:110 stanser. Den ena gäller hur beskattning av intäkter vid försäljningav tillgångar som använts i en hobbyverksamhet skall ske. Problemet gällernärmast om beskattning skall ske i inkomstslaget tjänst eller i inkomstslagetkapital. Här kan framhållas att vinst vid försäljning av personligt lösöre beskattasnormalt enligt reavinstreglerna i inkomstslaget kapital. Detta bör i regelgälla även egendom som använts i en hobbyverksamhet. I vissa fall kan dock bedömningenbli annorlunda. Så bör exempelvis bli fallet om försäljningsvinsten tillövervägande del fär anses härröra frän den skattskyldiges egen arbetsinsats.Om verksamheten går ut pä att tillverka vissa produkter, exempelvishemslöjdsföremäl, och det inte är fråga om näringsverksamhet börförsäljningsintäkterna tas upp till beskattning under inkomst av tjänst. Detsammabör gälla om den skattskyldige t. ex. renoverat en bil och vinsten vid enförsäljning till övervägande del härrör från den skattskyldiges arbetsinsats. Det kan i detta sammanhang också erinras om att avkastningav lös egendom i vissa fall beskattas i inkomstslaget kapital. Den andra frågan gäller behandlingen avförsäkringsersättningar Här bör allmänna principer för beskattning avförsäkringsersättningar bli gällande och några särlösningar för hobbyfallentorde inte behövas. Förslaget syftar inte till någon förändring vad gälleravdrag för kostnader för intäkternas förvärvande beträffande inkomster avverksamhet som inte kan anses självständigt bedriven och som skall beskattas iinkomst av tjänst. Utgifter av det slag som åsyftas i förevarande stadgandebör inte ingå i schablonavdraget under inkomst av tjänst (33 § 2 mom. KL). I tredje stycket av den gamla lydelsen finns enbestämmelse om att avdrag för ränta på studieskuld dras av under inkomst avkapital. Med hänsyn till att kapitalinkomster inte beskattas enligt KL krävs enjustering av bestämmelsen, som föresläs bilda ett nytt fjärde stycke. 33 § 2 mom. Ändringarna i andra momentet avser dels höjningen avschablonavdraget och dels vissa ändringar beträffande vilka kostnader som inteskall räknas in schablonavdraget (jfr specialmotiveringen till 33 § 1 mom.tredje stycket). 33 § 3 mom. I momentet anges att underskott av en förvärvskälla som ärhänförlig till aktiv näringsverksamhet avseende litterär, konstnärlig ellerdärmed jämförlig verksamhet fär dras av frän intäkt av tjänst. Avdragsrättenavser inte underskott från tidigare beskattningsår som ökat underskottet detaktuella beskattningsåret. Ett villkor för avdragsrätten är att den skattskyldigeredovisat intäkter frän verksamheten av någon betydenhet. Villkoret avser den period som omfattas av det aktuella beskattningsåret och de tre föregående beskatt ningsåren. Hur intäkterna fördelar sig saknar betydelse. Det saknar också betydelse om intäkterna hänförts till näringsverksamhet ca För attavdrag skall komma i fråga måste givetvis verksamheten uppfylla Prop.1989/90:110 kraven för att näringsverksamhet skall föreligga. Det mäste såledesvara fråga om en yrkesmässig självständigt bedriven förvärvsverksamhet. I paragrafens andra stycke anges att underskott iinkomstslaget tjänst fär dras av mot överskott i inkomstslaget närmast följande beskattningsår. Uppstår underskott även sistnämnda år fär detta i sin tur utnyttjas nästföljande är, etc. > Av paragrafen framgår bl. a. att inkomst avnäringsverksamhet skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunden 1 denna paragraf finns grundläggande bestämmelser om hurolika förmåner i tjänsten skall värderas vid beskattningen. 1 andra stycket anges, att värdet av produkter, varor ochandra naturaförmånen som ingår i lön eller annan inkomst, beräknas efterortens pris. Vad som avses med ortens pris utvecklas närmare i punkt 1 avanvisningarna.