prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Tillbilden hör att likviditetseffekten av det föreslagna systemet är relativtbegränsad. I förhållande till metoden med räkenskapsenlig avskrivning och medbeaktande av bortfallet av survunderlag kan likviditetseffekten beräknas tillca av anskaffningsutgiften för det nuvärdeavskrivna inventariet. I den allmänna diskussionen har det hävdats att det avpsykologiska skäl finns ett behov för företagen att kunna använda interntgenererade medel för särskilt riskfyllda projekt. Trots avregleringen avkapitalmarknaden kan det också finnas projekt som inte är möjliga attunderkasta en marknadsprövning från långivare och aktieägare. För sådanaprojekt är det nödvändigt att ställa lägre förräntningskrav än marknadens. Ettlägre förräntnings-krav på investeringsprojekt än det marknaden ställer innebärdefinitions-mässigt en inlåsning av kapital i befintliga företag. Metoden mednuvärdeavskrivning förefaller därmed stå i strid med kravet att eliminera inlåsning. Av det anförda framgår att nuväideavskrivning bör kunna gepositiva effekter genom att göra förräntningskravet oberoende avinflationsförväntningar. Det är emellertid enligt min bedömning osäkert ommetoden skulle ge några mer påtagligt positiva effekter på företagensrisktagande och likviditet. Ett system med nuvärdeavskrivning och periodiseringsfonderskulle utgöra ett komplicerande inslag i beskattningen för såväl företag somskattemyndigheten skulle även innebära nackdelar i form av redovisningsproblemoch svårigheter för externa bedömare att värdera företag, särskilt i ettinternationellt perspektiv. Ur samhällelig synpunkt skulle förslaget kunna ge negativaeffekter ge- nom attutgöra ett incitament till skatteplanering. RSV är starkt kritiskt och Prop.1989/90:110 anserURF:s spärregler för såväl nuvärdeavskrivning och periodiseringsfond otillräckliga.Mitt förslag till sänkt skattesats för företagen kan visserligen sägasutgöra en återhållande faktor men en inte i sig tillräcklig åtgärd mot Även ger uttryck för farhågor för enskatteundandragande handel med periodiseringsfonden Mot bakgrund av denskatteplaneringsverksamhet som riktar sig mot investeringsfonderna och ävenden rent brottsliga verksamhet som pä senare tid kommit beträffandefondsystemet ser jag mycket allvarligt på dessa farhågor. De nu påtalade bristerna i förslaget har inte kunnat lösasinom ramen för den beredning av lagstiftningsärendet som skett inom finansdepartementet.Mot bakgrund av de förtjänster som förslaget trots allt rymmer bör ett systemmed nuvärdeavskrivning och periodiseringsfonder bli föremål för fortsattövervägande i syfte att om möjligt undanröja de tidigare nämnda bristerna. 8.5 Inkomstberäkning och förvärvskällor Mittförslag: All beskattning i aktiebolag m. fl. juridiska personer skall ske i ettenda inkomstslag- näringsverksamhet. Beskattningen i inkomstslaget skall skeenligt bokföringsmässiga grunden Ingen uppdelning görs på olika förvärvskällonUnderskott i förvärvskällan får dras av vid beräkningen av inkomst avförvärvskällan närmast följande beskattningsår. Inkomst på grund av avyttringav aktier och aktieanknutna finansiella instrument beräknas för sig. Avdragför underskott fär göras vid motsvarande beräkning närmast följande beskattningsår.Begränsningarna i rätten att kvitta underskott av rederirörelse ochluftfartsrörelse respektive underskott av verksamhet i utlandet avskaffas. LIRF:s förslag: Överensstämmer med mitt med undantag förutformningen av särreglerna för avyttring av finansiella instrument. Remissinstanserna: Förslaget har inte mötts av någonkritik. Skälen förmitt förslag: Den som bedriver näringsverksamhet - näringsidkare - ärbokföringskyldig enligt BFL. Med en näringsidkare avses enligt förarbetena tillBFL "var och en som yrkesmässigt driver verksamhet av ekonomiskart". Ett aktiebolag är alltid bokföringsskyldigt även om det inte bedrivernäringsverksamhet. Det finnsingen direkt koppling mellan reglerna om bokföringsskyldighet ochskattereglerna. För en viss verksamhet kan bokföringsskyldighet föreliggaenligt BFL trots att inkomsten av verksamheten inte skall beräknas enligtbokföringsmässiga grunder. För att en inkomst skall vara skattepliktig skall denkunna hänföras till något av de sex inkomstslag som anges i 17 S KL.Inkomstslagen är jordbruksfastighet, annan fastighet, rörelse, tjänst,tillfällig förvärvsverksamhet Ett aktiebolag kan ha inkomster av alla dessainkomstslag utom Prop. 1989/90:110 tjänst. I alla inkomstslag utom tjänst kan beskattning ske i fleraförvärvskällon Ett aktiebolag kan exempelvis ha två rörelsegrenar som är såartskilda att de beskattas som olika förvärvskällon Uppdelningen iförvärvskällor var viktig så länge bolagen beskattades kommunalt men saknarnumera i stort sett betydelse för aktiebolagens del. Mellan inkomstslagen jordbruksfastighet, annan fastighet -konventionellt beskattad - och rörelse finns vissa skillnader vad gäller demateriella reglema. Behovet av säriegler är emellertid inte så stort att detmotiverar att uppdelningen på inkomstslag behålls. Har ett aktiebolag i daginkomst i mer än ett av dessa inkomstslag bör inkomsterna i fortsättningenbeskattas i inkomstslaget näringsverksamhet. Beskattningen i detta inkomstslagbör ske enligt bokföringsmässiga grunden Frågan år därefter om det för aktiebolagens del finnsbehov av att redovisa kapitalinkomster och reavinster i ett särskiltinkomstslag. Ett aktiebolag beskattas enligt bokföringsmässiga grunder förrörelseinkomsten och enligt kontantprincipen för kapitalinkomster ochreavinsten För bolag med brutet räkenskapsår är det en komplikation attrörelseinkomsterna beskattas per räkenskapsår men kapitalinkomster ochreavinster per kalenderån Det är angelaget att försöka undvika sådanakomplikationen All beskattning i ett aktiebolag bör därför ske i inkomstslagetnäringsverksamhet. Ett aktiebolag som bedriver såväl en traditionell rörelsesom förvaltning av kapital skall alltså - liksom ett aktiebolag som enbartbedriver kapitalförvaltning - beskattas enbart för inkomst avnäringsverksamhet. I utredningen diskuteras behovet av särskildainkomstberäkningsregler samt frågan om en uppdelning i flera förvärvskällorinom inkomstslaget näringsverksamhet. Fysiska personer och andra aktiebolag änbörsbolag kan infe fritt kvitta underskott av rederirörelse ochluftfartsrörelse mot annan inkomst. Det som motiverat begränsningsregeln är iförsta hand möjligheten att - t. o. m. redan på kontraktsstadiet -skattemässigt skriva av fartyg och luftfartyg i väsentligt snabbare takt än somsvarar n-iot den faktiska värdenedgången. Rätten till kontraktsavskrivning harnyligen slopats (prop. 1989/90:50, SkU 10, SFS 1989:1023). Därmed föreliggerinte längre samma behov att behålla begränsningsregeln vad gäller rederi- ochluftfartsrörelse. Förslaget godtas av remissinstanserna. Begränsningen i möjligheterna att kvitta underskott avfastighet och rörelse i utlandet föreslås också avskaffad av URF. Regeln har motiveratsav kontrollskäl. Enligt utredningen ligger det i sakens natur att avdrag föruppgivna kostnader kan vägras om det finns brister i verifikationsmaterialet.RSV har förordat att kvittningsförbudet behålls för de fall det inte finns enöverenskommelse mellan och annat land om undvikande av dubbelbeskattning. För egen del vill jag anföra följande. 1985/86:131om den skattemässiga behandlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandetredovisades (s. 13) att genom ett omfattande internationellt samarbetehar försökt komma till rätta med de kontrollproblem som uppstår då verksamhet De framsteg på detta område som gjortsunder senare Prop. 1989/90:110 år, främst tillkomsten av flera dubbelbeskattningsavtaloch Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden(se prop. 1989/90:14). kommer att medföra väsentligt ökade möjligheteratt kontrollera utlandsverksamhet. Det finns därför enligt min mening intelängre tillräckliga skäl att behålla denna begränsningsregel. Av detta följeratt den till denna regel kopplade dispensregeln i punkt 21 av anvisningarnatill 29 S KL också slopas. I nuvarande system gäller vidare en begränsning förreaförlusten Reaförluster får kvittas bara mot reavinster. Regeln gäller likaför fysiska personer och aktiebolag. Särskilt i fråga om vinster och förlusterpå aktier och andra finansiella instrument finns det skäl som talar för att halikartade regler för båda kategorierna skattskyldiga. URF föreslår att den portföljnietod för beskattning vidförsäljning av marknadsnoterade aktier som RINK utarbetat bör tillämpas ocksåinom bolagssektorn för företagens innehav av kapitalplaceringsaktier. Som tidigare redovisats bör portföljmetoden inte genomföras(avsnitt 6.5). Aktievinstberäkningen bör i stället ske enligtgenomsnittsmetoden. En fördel med portföljmetoden var att det inte skulle blimöjligt att skjuta upp beskattningen genom att lealisera förlustaktier ochbehålla aktier som stigit i värde. För reaförluster i hushållsektorn föreslåsnu att avdragsrätten begränsas till utom vid kvittning mot reavinster påsamma slag av egendom med vissa undantag. En konsekvens av att portföljmetoden inte införs bör ävenför bolagssektorns del vara att begränsa möjligheterna att kvitta förlustervid avyttring av kapitalplaceringsaktier. Även andra typer av aktieanknutnafinansiella instrument som innehas i kapitalplaceringssyfte bör behandlas påsamma sätt. Inkomst på grund av avyttring av detta slag av finansiellainstrument bör därför beräknas för sig. Undantag från en inskränkning ikvittningsrätten mot andra inkomster av näringsverksamheten bör göras förinnehav som betingas av näringsverksamheten. Särskilda regler i fråga om en begränsning i rätten tillkvittning förutsätter dock inte att innehavet klassificeras som en särskildförvärvskälla. Det gör heller knappast den omständigheten att vissaverksaiuheter - t. ex. försäkringsrörelse - beskattas enligt delvisschablonartade avvikelser bör kunna hanteras inom ramen för enoch samma förvärvskälla. Inkomstslaget näringsverksamhet bör därför utgöra enförvärvskälla. Företagsbeskattningen bygger till stor delpå bokföringen. Viktiga undantag föreligger dock. Avyttringar av fastigheteroch aktier m. m. som utgör anläggningstillgångar behandlas således enligtreavinstreglerna, som inte är baserade pä bokföringen. I det nya systetnetkommer avyttringar av tillgångar av detta slag att behandlas i inkomstslagetnäringsverksamhet. Inkomstberäkningen kon-iiuer dock att ske enligtreavinstreglerna för inkomstslaget kapital. En konsekvens härav är attbehandlingen i bokföringen av tillgångar av det aktuella slaget även i det nyasystemet kommer att sakna betydelse för beskattningen. 1 nuvarande system får i regel underskott i enförvärvskälla kvittas mot 35 1989/90. Nr 110 Del 1 överskotti annan förvärvskälla . Uppkommer underskott avseende Prop.1989/90:110 hela deklarationen får förlusten i stället sparas för att utnyttjasmot inkomster . Aktiebolag och ekonomiska föreningar kan fåutnyttja en skattemässig förlust . Behovet av förlustutjämning ökar allmänt sett i ettbasbreddat system. Detta i kombination med att K-surv i vissa fall inte kanersätta en möjlighet att kvitta förluster mot tidigare års vinster talar föratt den nuvarande perioden för förlustutjämning förlängs. Den ekonomisktriktiga kvittningsperio-den är företagets livslängd. Dentidsbegränsning som nugäller bör därför tas bort. Enligt min mening bör den enklaste tekniken förförlustutjämning i det föreslagna systemet vara att underskott i förvärvskällanfår dras av vid beräkningen av inkomst av förvärvskällan närmast följande beskattningsår.Visar förvärvskällan underskott under flera beskattningsår i följd ackumulerasunderskotten. Om underskott uppkommer då inkomst beräknas vid avyttring avaktier och aktieanknutna finansiella instrument bör motsvarande metodanvändas. Förslaget innebär att ett underskott för ettbeskattningsår - till skillnad från i dag- kommer att ingå som en post vidberäkningen av förvärvskällans inkomst närmast följande beskattningsår Det tersig naturligt att underskottets storlek skall beslutas som en del avinkomsttaxeringen för det beskattningsår som förvärvskällan resulterade iunderskott. Då uppkommer bl.a. den fördelen att, när det är påkallat,förvärvskällan blir föremål för en närmare granskning vid den årligataxeringen på samma sätt som förvärvskällor som visar överskott. En sädanlösning ryms ocksä inom det nya taxeringsförfarandet som har föreslagits iprop. 1989/90:74. När rätten till förlustutjänming infördes ansågs detnödvändigt att i största möjliga utsträckning förhindra att den skullemissbrukas. Reglerna skulle vara sädana att bolag och föreningar utiin andra"värden" än en skattemässig rätt till förlustavdrag skulle hindrasfrän att bli föremål för handel. Därför föreslogs att förlustavdrag inte skullefå utnyttjas fritt efter ägarskiften. Reglerna om förlustutjämning finns i lagen (1960:63) omförlustavdrag. Förlustavdragsreglerna innehåller flera spärregler (jfr SOU1989:34 s. 258 ff.). Särskilda regler finns för fåmansföretag. Den s.k.skalbolagsregeln tar sikte på flermansägda bolag utan egentlig verksamhet ellerreella tillgångar. Ytterligare två spärregler finns. URF inledde ett arbete medatt konstruera en generell spärregel för såväl fåmans- som flermansföretag.Arbetet inriktades på att skärpa skalbolagsregeln. Bl.a. diskuterades om en nyskalbolags-regel skulle kunna omfatta även fåmansföretagen. På grund avtidsbrist hann kommittén inte utarbeta några förslag till lagändringar. Enligt min bedömning behövs särskilda spärregler även idet nya systemet. Det har under det fortsatta lagstiftningsarbetet inte funnitsutrymme att vi-darebearbeta URF:s redovisade underlag. Spärregler som i i förlustavdragslagen bör därför inarbetas i SIL. De lagändringar som mitt förslag föranleder har placeratsi 21-24 SS KL, 1 S 3 mom., 2 S 5 mom. och 14-16 mom. Mittförslag: Reglerna om ateranskaffiiingsfond för fastighet, särskild fartygsfondoch särskild nyanskaffningsfond slopas. Nuvarande elds-vadefonder ersätts medersättningsfonder. Dessa får användas inte enbart da skattepliktig ersättningerhållits för egendom som skadats genom brand eller annan olyckshändelse utanockså i vissa tvångssituationer och liknande. URF:s förslag: Överensstämmer i princip i-iied mitt. Remissin.stan,serna:Förslaget tillstyrks i huvudsak. Från några näringslivsorganisationer förordasatt någon form av återanskaffningsfond för fastighet skall finnas även i detnya systemet. Bl.a. och Sveriges Redareföreningmotsätter sig a sin sida att fartygsfonderna avskaffas. Skälen förmitt förslag: I dagens skattesystem har företagen möjlighet att göraavsättningar till olika typer av fonder vid sidan av de allmänna investeringsfonderna.Syftet med dessa fonder är att gcira det möjligt för företaget att undvika ettbesvärande skatteuttag om vissa tillgångar realiseras och åter-investeringdärefter sker i samma slag av tillgångar. De olikafondlagarna bygger i huvudsak på samma teknik. Den skattepliktiga vinst somuppkommer när en viss tillgäng realiseras får sättas av till en särskild fond.För att avsättningen skall vara avdragsgill kriivs i vissa fall (vad gälleråteranskaffningsfond för fastighet och särskild fartygsfond) att denskattskyldige genom en garantiförbindelse länmar säkerhet för den skatt sombelöper på vinsten. Fonden skall tas i anspråk för investeringar i samma slagstillgångar . Tidsrymden kan efter dispens förlängas med tre ån Närfonden tas i anspråk för en viss tillgång reduceras tillgängens avskrivningsunderlag. Har enrörelsefastighet avyttrats får ett belopp motsvarande den skattepliktigareavinsten sättas av till återanskaffningsfond för fastighet. Bestämmelser omdetta finns i lagen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättningtill fond för återanskaffning av fastighet. Fonden skall tas i anspråk förbyggnadsinvesteringar i rörelsen. Påmotsvarande sätt kan enligt bestämmelserna i lagen (1954:40) om särskildfartygsfond vinsten vid avyttring av ett fartyg eller luftfartyg sättas av särskild fond. Enligtlagen (1967:96) om särskild nyanskaffningsfond kan ett företag som avyttrarhela sin rörelse eller del av den efter tillstånd av regeringen få avdrag föravsättning till särskild nyanskaffningsfond. Tillstånd förutsätter bl. a. attdet är fråga om en strukturrationalisering som är önskvärd från allmansynpunkt. Fonden skall tas i anspråk för investeringar i den återståendeverksamheten eller i en ny verksamhet. Lagen(1981:296) om eldsvadefonden EFL. ersatte förordning om särskildainvesteringsfonder för förlorade inventarier och lagertillgångar. Avsättningtill eldsvådefond kan "öras av ett företai; som bedriver rörelse. jordbrukeller (konventionellt beskattad) annan fastighet och son-i i samband Prop. 1989/90:110med brand eller annan olyckshändelse fått ersättning för inventarier, byggnader,markanläggningar eller lager. En eldsvådefond finns för vart och ett avtillgångsslagen. Fonden skall tas i anspråk för investeringar i den typ avtillgångar som fonden är avsedd för. En annan teknik att skjuta upp beskattningen är den somanvänds i lagen (1978:970) om uppskov med beskattningav realisationsvinst,UppskL. Uppskovet innebär att reavinsten för en avyttrad fastighet beskattasförst när en fastighet som anskaffats i stället för den avyttrade fastigheten(ersättningsfastighet) i sin tur avyttras. Anskaffningen skall ske inom fyraär. Tidsrymden kan förlängas med . Reavinsten förden avyttradefastigheten (uppskovsbeloppet) beskattas genom att beloppet beaktas vidberäkningen av reavinst (eller reaförlust) vid avyttringen aversättningsfastigheten. Uppskov lued beskattningen kan medges bäde vidtvångsmässiga avyttringar och i vissa fall av frivilliga avyttringar. Uppskovpå grund av tvångs-mässig avyttring kan avse alla typer av fastigheter ochägargruppen 1 begreppet tvångsavyttriiig inbegrips i första hand olika formerav mer eller mindre tvångsn-iässiga övertaganden av eller förfoganden över enfastighet (expropriation 111. För egen del vill jag anföra följande. Med den inriktningav företagsbeskattningen som föreslås är det angeläget att begränsaförekomsten av skattekrediter och komplicerande inslag som de olikauppskovsinstituten medför. måste hänsyn tas till den risk för inlåsniiigseffektersom ett slopande av uppskovsmöjligheten kan medföra. Med en skattesats för aktiebolag pa bör risken förinlåsning vid avyttring av tillgångar bli relativt begränsad. 1 praktikenkommer den effektiva skattesatsen på nominell vinst att bli mindre än 30 %genom att den realiserade vinsten ökar företagets survunderlag. Vid fullavsättning till K-surv på (den beskattade) reavinsten sjunker den effektivaskatten till . Det är värt att notera att så blir fallet även om denförsaida tillgången inte ersätts. Det ökade survunderlaget utgörs idetta fall typiskt sett av en monetär tillgäng (kassa, bankniedel). K-surv kommer alltså delvis att fylla samma funktion somde fonder som finns . Del finns mot denna bakgrund inte tillräckliga skälatt behålla reglerna om fartygsfonder, särskilda nyanskaffningsfonder ochåteranskaff-ningsfonder för fastighet. Dessa fonder bör alltså slopas. Eldsvådefonderna har en speciell karaktär. Det typiska föreldsvådefonderna är att avsättningen göts i en force majeuresituation. 1likhet med URF anser jag att det även i det nya systemet bör finnas enmöjlighet att skjuta upp beskattningen i sådana extraordinära fall. Fonderna bör vidare kunna användas även av företag som avtvång eller liknande måste avyttra sin fastighet. Vissa av de fall som nuomfattas av UppskL bör därför arbetas in i den nya lagen. Det gälleravyttringar vid (eller under hot av) expropriation e.d.. avyttringar som utgörled i åtgärder för jordbrukets och skogsbrukets yttre rationalisering,avyttringar som föranleds av att fastigheten kan bebos på grund avflygbuller samt fall där reavinsten föranletts av en inskränkning iförfoganderätten till fastighe- ex. naturvärdslagen (1964:822). Däremot bör avsättning inte Prop.1989/90:110 medges generellt vid alla typer av fastighetsreglering enligt 5kap. fastighetsbildningslagen (1970:988), FBL, och inte heller vid frivilligaupplåtelser av nyttjanderätt eller servitutsrätt . Eldsvådefonder bör även kunna användas av enskildanäringsidkare. Vinst vid avyttring av fysisk persons näringsfastighet utgörinkomst av kapital. För att göra det möjligt för en fysisk person att avsättatill fond även i expropriationsfallen har i punkt 1 andra stycket avanvisningarna till 22 S KL införts en bestämmelse om expropriationsersättningoch liknande. Sådan ersättning utgör intäkt av näringsverksamhet om denskattskyldige begär det. Med hänsyn till det utvidgade tilläiupningsområdet är det lämpligtatt fonderna i fortsättningen benämns ersättningsfonder. Mitt förslag innebäratt det kommer att finnas en ersättningsfond för inventarier, en för byggnaderoch markanläggningar, en för mark samt en för lager av djur i jordbruk ochrenskötsel. Med hänsyn till att lagernedskrivningen avskaffas för annat lagerfinns det inte tillräckliga skäl att ha en särskild fond för lagertillgängar iallmänhet. De olika ersättningsfonderna bör - på samma sätt somdagens eldsvådefonder - användas för samma typ av tillgäng som avsättningenavsett. En ersättningsfond för inventarier bör alltså inte få användas förinvestering i en byggnad eftersom avskrivningstiden för byggnader är väsentligtlängre än för inventarier. Ett undantag från huvudregeln bör emellertid kunnagöras i det motsatta fallet. En ersättningsfond för byggnader ochmarkanläggningar bör alltså kunna användas för investeringar i inventarien Ettannat undantag bör göras i fråga om nedskrivning av djurlagen Såväl enersättningsfond för inventarier som en ersättningsfond för byggnader ochmarkanläggningar bör få användas för sådan nedskrivning. Reglerna om ersättningsfonder bör tas in i en särskildlag. 8.7 Koncernbeskattning m. m. Mitt förslag: Inga grundläggande förändringar avkedjebeskattnings-reglerna görs. Utdelning på näringsbetingade aktier börliksom nu inte träffas av skatt medan utdelning på andra aktier bör beskattas.Utdelning på aktier som utgör omsättningstillgångar blir även i fortsättningenskattepliktig. Frågan om skattefrihet för utdelning för företag som bedriverbankrörelse m.m. och skadeförsäkringsrörelse skall i fortsättningen följa deallmänna reglerna om skattefrihet på näringsbetingade aktien Reglerna omskattefrihet för utdelning på näringsbetingade aktier utvidgas till att gällaockså utdelningar som tillfaller ömsesidiga skadeförsäkringsföretag ochsparbanken URF:s förslag: Överesstämmer med mitt. Remi.ssin.stanscrna: Förslaget till ändrade regler bemötspositivt eller lämnas utan erinran. De kritiska synpunkter som framförs gällerfrämst bibehållen skatteplikt för utdelning på omsättningsaktien Bl. a.Näringslivets skattedelegation och anser att det intefinns skäl att behålla skatteplikten. Skälen för mitt förslag: Ekonomisk dubbelbeskattninginnebär att beskattning sker i både företagsledet och ägarledet. Skatt kanockså tas ut inom företagsektorn innan utdelningen beskattas hosden slutlige ägaren. I sådana fall talar man om kedjebeskattning. Kedjebeskattning gäller inte generellt (7 S 8 mom. SIL).Det har ansetts rimligt att inte beskatta ett aktiebolag eller en ekonomiskförening som tar emot utdelning om aktieinnehavet utgör ett alternativ till denverksamhet som företaget självt bedriver - vad som i det följande sägs omaktier gäller också andelan Skattefrihet för utdelningen har däremot inteansetts motiverad om innehavet har karaktär av ren kapitalplacering. Mellan de tvä ytterlighetsfallen finns fall däranknytningen mellan verksamheten i ägarföretaget och det utdelande företagetär svagare. 1 det nuvarande systemet har gränsen för skattefrihetschablonmässigt satts vid ett innehav motsvarande av röstetalet i detutdelande företaget. Utdelningen kan dock bli skattefri även vid lägreröstetal.