prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Avslutningsvis vill jag framhålla att detnärståendebegrepp som används i tillämpliga delar bör sammanfalla med den kretssom anges i mitt förslag till en ny anvisningspunkt 14 till 32 S KL. Dettainnebär att närståendekretsen inkluderar föräldrar, far- och morföräldrar,make, avkomling eller avkomlings make samt syskon eller syskons make elleravkomling. Med avkomling avses även styvbarn och fosterbarn. Bland dennanärståendekrets omnämns i anvisningspunkten även dödsbo vari den skattskyldigeeller någon av de andra nämnda personerna är delägare. Vid definitionen avprivatbostad blir dock det ledet inte tillämpligt eftersom dödsbo är enjuridisk person. För att undvika att privatbostad som ingår i dödsboomedelbart måste redovisas i inkomstslaget näringsverksamhet bör emellertidjust den situationen särregleras. Privatbostadsreglerna bör i en sådansituation fä tillämpas under fyra kalenderår efter dödsfallet. En förutsättningför detta är naturligtvis att kraven i fråga om användning m. m. uppfylldes avden avlidne. bör dödsbodelägarna hinna skifta ut fastigheten. 7.2 Den löpande beskattningen av småhus Mittförslag: Schablonbeskattningen av småhus (en- och tvåfamiljs-fastigheter)slopas. Hyres- och andra intäkter, som enligt nuvarande regler hänförs tillinkomstslaget annan fastighet, beskattas i inkomstslaget kapital. tas ut enligt fastighetsskattelagen. Beskattningen av ägarens bostadpå ett jordbruk (normalt mangårdsbyggnaden) bryts ut ur inkomstslagetnäringsverksamhet. Skatt för innehavet tas ut enligt fastighetsskattelagen. RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Inte någon remissinstans invänder mot att schablonintäkten tas bort.Inställningen till förslaget om beskattningen av bostadsbyggnaden på jordbrukhar behandlats tidigare (avsnitt 7.1). Skälen för mitt förslag: Innehav av ett småhus beskattasenligt nuvarande regler enligt enschablonmetod. Som intäkt tas upp av fastighetens Prop. 1989/90:110taxeringsvärde (prop. 1989/90:50, SkUlO, rskn 96, SFS 1989:1017). Dessutom tasstatlig fastighetsskatt ut. gällde en progressiv skala vidschablonbeskattningen. Denna avskaffades dock genom den nämnda lagstiftningen.Syftet med ändringen var framför allt att justera villabeskattningen medanledning av de höjda taxeringsvärden som förväntades bli följden av 1990 ärsallmänna fastighetstaxering av småhus. Den ansågs emellertid även ligga ilinje med att RINK föreslagit att villabeskattningen borde ske enbart genom enproportionell fasdghetsskatt. Tillintäkt av jordbruksfastighet räknas enligt dagens regler bl. a. värde avbostadsförmän. Bostadsförmånen värderas med ledning av hyrespriset på orten.Saknas möjlighet att göra jämförelse med ortens pris skall värdet beräknasefter annan lämplig grund. Grunderna för den värderingen anges i rekommendationersom RSV utfärdar (RSV Dt 1989:18). Eftersom bostäder på jordbruksfastigheternormalt ligger på landsbygden där det inte finns någon egentlig hyresmarknadtillämpas rekommendationernas beräkningsgrunder pä det stora flertaletjordbruk. Enligt rekommendationerna beräknas värdet schablonmässigt till vissprocent av det taxerade byggnadsvärdet enligt följande. Intäktsprocent Taxerat byggnadsvärde (kr) 6 100 000-200 000 Förmånsvärdetfår jämkas under vissa förutsättningar t. ex. om bostadsbyggnadsvärdet åsattsunder hänsynstagande till särskilda förhållanden -t. ex. K-märkt byggnad,slottsbyggnad - eUer om bostadsbyggnad varit obeboelig eller under väsentligombyggnad. Jagdelar RINK:s uppfattning att innehav av privatbostadsfasdghet endast skallbeskattas enligt fastighetsskattelagen. Jag återkommer till nivån påskatteuttaget. Förslagetatt slopa intäktsbeskattningen av en- och tvåfamiljsfastigheter föranlederändringar av en rad materiella skatteregien Blandhuvudbestämmelserna kan nämnas 5 S KL vari definieras vad som avses medprivatbostadsfastighet och privatbostad. Beskattningen av småhus sker enligtberäkningsgrunder som anges i 3 § lagen om statlig fastighetsskatt. Reglernaom avdrag för ränteutgifter återfinns i 3 § 2 mom. SIL, medan nya reglerinförs i 3 § 3 mom. samma lag om beskattning av intäkt av bl. a. uthyrning avprivatbostad samt andrahandsupplåtelse av hyreslägenhet. Vidare anges i 53 § 3mom. KL hur en privatbostad skall skattemässigt behandlas när den ingår i ettdödsbo. 7.3 Denlöpande beskattningen av hyreshus Mitt förslag: Schablonbeskattningen av allmännyttigabostadsföretag och s. k. äkta bostadsföretag (vanligen bostadsrättsföreningar)behålls. Beskattning sker även enligt fastighetsskattelagen. RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt såvitt avserkommitténs förslag om den löpande beskattningen av bostads- och hyresrätt påkort sikt. I det längre perspektivet föreslog RINK att också privatbostäder iform av bostadsrätter skall beskattas enbart med fastighetsskatt samt redovisasunder inkomstslaget kapital på liknande sätt som småhus. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser harkommenterat förslaget i denna del. TCO tillstyrker att schablonbeskattningenav bostadsrättsföreningar och allmännyttiga bostadsföretag behålls under denärmaste åren. Enligt måste skattereglernagöras lika för alla hyreshus. Förbundet kräver att frågan om nya skattereglerför allmännyttiga bostadsföretag behandlas sä att reglerna kantillämpas fn o. m. . Skälen förmitt förslag: Schablonmässig inkomstbeskattning tillämpas på, förutom villor,även fastigheter som ägs av allmännyttiga bostadsföretag och äkta bostadsföretag.Schablonbeskattningen innebär att av taxeringsvärdet redovisas som intäkt.Avdrag medges för i huvudsak ränteutgiften redovisasschablonintäkten under inkomst av annan fastighet hos bostadsföretaget. RINK harförordat en likformig beskattning av bostadsrätter och villon Jag delardenna uppfattning. Detta förutsätter emellertid ett nytt system förfastighetstaxering av hus ägda av bostadsrättsföreningar. Det är enhuvuduppgift för bostadsrättsvärderingskommittén (din 1989:27) att utforma ettsådant system. 1 avvaktan på förslagen från kommittén bör schablonbeskattningav allmännyttiga bostadsföretag och bostadsrättsföreningar behållas. Vissajusteringar bör dock göras beträffande fastighetsskatten (avsnitt 7.4). Mitt förslagom att juridiska personers inkomster i sin helhet skall hänföras tillinkomstslaget näringsverksamhet får återverkningar för schablon-beskattadebostadsföretag vilka skall beskattas inom inkomstslaget näringsverksamheteftersom fastigheterna ägs av juridiska personen Det innebär emellertid i stortsett endast att företagen skall ta upp viss procent av taxeringsvärdet somintäkt och tillgodoföra sig ränteavdrag m. m. i det inkomstslaget. Rätten tillunderskottsavdrag behandlas på samma sätt som i övrig näringsverksamhet(avsnitt 8.5). Dessa bostadsföretag berörs däremot inte av regelsystemet förnäringsverksamhet i övrigt bl. a. såvitt avser SURV och värdei-ninskningsavdragm. Mitt förslag: Fastighetsskatten skall för småhus uppgåtill av taxeringsvärdet och för hyreshus till av taxeringsvärdet. RINK:s förslag: Fastighetsskatten görs enhetlig för allahustyper och ägar-kategorier och bestäms dll . Remissinstanserna: ochMäklarsamfundet\\\\ i första hand sänka eller slopa fastighetsskatten. menar att fastighetsskatten för privatägdanäringsfasdgheter måste avskaffas och för allmännytdga bostadsföretag höjasdll om en enhethg beskattning av skilda investeringar och boendeformerskall uppnås. anser att frågan om underlaget förfastighetsskatten behöver utredas. Vidare anser verket att det av RINKdiskuterade förslaget om eft system med en rullande fastighetstaxering börgenomföras. Flera remissinstanser, bland dem , , , , och , anser atttaxeringsvärdet inte skall utgöra grund för fastighetsbeskattningen. I ställetföresläs alternativa värden såsom boendevärde, bruksvärde eller byggnadsvärdeför att bl. a. komma till rätta med de problem som höga taxeringsvärden i vissadelar av landet och höga taxeringsvärden i nyproduktion medför fram tanken på en differentierad fastighetsskatt. 1attraktiva lägen skulle fastighetsskatten t. ex. kunna beräknas pä en störreandel av taxeringsvärdet än i mindre attraktiva lägen. Syftet är att åstadkommarättvisa boendekostnaden Näringslivets skattedelegadon anför att skattereformentorde komma att påverka prisbildningen på fastigheten av enfastighet bör därför få ske om det visas att taxeringsvärdet avsevärtöverstiger av fastighetens marknadspris. En sådan ny grund för omtaxeringskulle kunna begränsas till att gälla endast efter reformensinförande. Skattedelegationen föreslår att möjligheten skall gälla fram tillnästa allmänna fastighetstaxering. Fleraremissinstanser anför att de ökade boendekostnaderna kan komma att medföra attbostadsbidragen måste höjas. Det påpekas också att högre bostadsbidrag kanmedföra högre marginaleffekter. Kritik har vid remissbehandlingen frän flera hållframförts mot att underlaget för fastighetsskatten utgörs av taxeringsvärdet.Olika alternativa underlag har förespråkats såsom byggnadsvärdet, bruksvärdeeller något slag av boendevärde. Som skäl för att överge taxeringsvärdet sombas för skatten anförs främst de regionala skillnader i skatteuttag som följerav nuvarande ordning. Jag kan ioch för sig ha förståelse för de synpunkter som framförts. Frånbostadspolitiska utgångspunkter kan det hävdas att taxeringsvärdet är mindrelämpligt som underlag för fastighetsskatten. Även andra aspekter Prop.1989/90:110 måste emellertid vägas in. Grundläggande för skattereformen är enlikformig kapitalbeskattning. Från den utgångspunkten framstår det som myckettveksamt att frikoppla beskattningen av bostäder från deras marknadsvärde.Under alla förhållanden saknas erforderligt underlag för att bedömaeffekterna i olika hänseenden av att basera fastighetsskatten pä något alternativtunderlag. I vart fall pä kort sikt bör därför underlaget för fastighetsskatten,liksom , utgöras av taxeringsvärdet. Jag är emellertid beredd att prövaalternativa baser för skatten. En översyn av underlaget för fastighetsskattenbör därför nu göras. Olika beskattningsunderlag och analyser av deras effekteri regionalpolitiska, fördelningsmässiga och andra hänseenden bör belysas. I detsammanhanget bör också analyseras om effekterna av de nya höjdataxeringsvärdena och uttaget av fastighetsskatt övergångsvis i några fall kange ett oskäligt beskattningsresultat. Jag återkommer vid en senare tidpunkttill under vilka former det arbetet skall bedrivas. Nuvarande uttag av fastighetsskatt på småhus varierarberoende bl. a. på om huset är schablon- eller konventionellt beskattat. Förett schablonbeskattat småhus uppgår skattesatsen till av en tredjedel avtaxeringsvärdet medan skattesatsen är pä samma underlag om huset ärkonventionellt beskattat. För ett småhus pä en lantbruksenhet tas utbaserat på ett underlag av en tredjedel av bostadsbyggnadsvärdet ochtomtmarksvärdet. Som jag ddigare har redovisat (avsnitt 7.3) vidtogriksdagen en ändring beträffande beskattningen av egnahem som innebaratt den s. k. villaschablonen gjordes proportionell somintäktsprocenten sänktes till 1,5. Fasdghetsskatten berördes inte av ändringarna.I samband med att villaschablonen nu föreslås bli slopad och i fullutsträckning ersättas med den statliga fastighetsskatten, måste skattesatsenoch underlaget för uttaget omprövas. Jag gör här följande bedömning. Jag anser att det har stort värde om skattesats ochunderlag bestäms så enhetligt och görs så enkla som möjligt. Dessa bör därförfå generell giltighet för samtliga slag av småhus. Den skattesats om somRINK föreslog är enligt min mening välgrundad och i linje med RINK:sutgångspunkt om en enhetlig kapitalbeskattning som jag också ansluter mig till.Jag föreslår därför att skattesatsen skall uppgå till av taxeringsvärdetför ett småhus. Som jag kommer att beröra behövs dock under enövergångstid en lägre skattesats för vissa småhus. Även beträffande hyreshusen varierarfastighetsskatteuttaget. Enligt beslut (avsnitt 7.3)baseras skatten pä av taxeringsvärdet för hyreshusenheter. För hyreshus pälantbruksenheter är dock underlaget hela bostadsbyggnads- och tomtmarksvärdet.Skattesatsen uppgår till för schablonta.xerade hyreshus och till 2,5 %för övriga. Fastighetsskattenär avdragsgill för privatägda hyresfastigheter, vilket ger en lägre belastning efter skatt. Vid en sådan jämförelse bör man dock beakta 506 att denhyreshöjning som skall täcka fasdghetsskatten, och som genom Prop.1989/90:110 bruksvärdeprövningen styrs av allmännyttiga bostadsföretags kostnadför fastighetsskatten, är skattepliktig för privatägda hyreshus. En hyreshöjningsom motsvarar fastighetsskatten leder för deras del inte till någon sänkt inkomstskatt. Dessutom bör här också beaktas att vissa förslag som jaglagt fram i annat sammanhang leder dll ökad skatt för enskilt ägda hyreshus.Jag syftar på förslaget om särskild löneskatt för all inkomst av passivnäringsverksamhet, dit i regel enskilt ägda hyreshus hänförs (avsnitt 5.6)liksom regeln om att underskott för näringsverksamhet i regel endast fårkvittas mot framtida överskott i förvärvskällan (avsnitt 8.10.3). Kostnadernaökar därför mer för privatägda hyreshus än för hyreshus i allmännyttan. Från likformighetssynpunkt är den gällandedifferentieringen av fasdghetsskatten på hyreshus inte tillfredsställande. Ettenhetligt skatteuttag bör i stället införas. Det hade naturligtvis varit av visst värde om detprocentuella uttaget hade kunnat göras enhetligt för både småhus och hyreshus.Fasdghetsskatten hade då blivit den samma oberoende av såväl hustyp somägarkategori. Som jag angav i prop. 1989/90:50 s. 79 läg emellertid dengenomsnittliga taxeringsvärdehöjningen för hyreshusen vid 1988 årsfastighetstaxering på en betydligt lägre nivå än den frän vilken dåvarandefastighetsskatteuttag var beräknad. Visserligen innebar beslut ihöstas en höjning av underlaget för hyreshusens fastighetsskatt, men den varfrämst tillkommen som en konsekvens av det höjda löpande skatteuttag som dåbeslutades för de egna hemmen. Som en jämförelse kan nämnas att detgenomsnittliga taxeringsvärdet per m' för småhus är ungefärdubbelt så högt jämfört med hyreshus av årgångar fram till och med . Detär därför motiverat med ett högre uttag av fastighetsskatt för hyreshus än försmåhus. Som jag strax kommer att beröra föresläs att fastighetsskatten skallnedsättas för senare årgångar Reduktionen är i flera avseenden mer omfattandeför hyreshus än för småhus. Jag föreslår att fastighetsskatteuttaget för samtligakategorier hyreshus skall vara enhetlig. Som framgår av mitt förslag omövergångsregler kommer dock höjningen av bostadsutgifterna att mildrasväsentligt för senare är-gångan Förslagen föranleder ändringar i 3 Sfastighetsskattelagen. 7.5 Reduktion av fastighetsskatten 7.5.1 Initialt reducerad fastighetsskatt för nyproduktion Mitt förslag: De ökade bostadsutgifterna för nyproduktionfr. o. m. mildras genom att det för bostadsfastigheter, dvs. småhus ochhyreshus som huvudsakligen består av bostäder, inte tas ut någon fastighetsskattunder efter byggandet samt genom att det endast tas ut halvfastighetsskatt . RINK:s förslag: Överer.stämmer med mitt. Remissinstanserna: anser attreduceringsreglerna inte bör införas och anför bl. a. följande.Bostadsfastigheter som får räntebidrag bör generellt undantas frånfastighetsskatt. När den garanterade räntan överstiger bruttoräntan påbostadslån och bottenlän bör fastighetsskatt tas ut med mellanskillnaden mellanden garanterade räntan och bruttoräntan. Detta bör ske upp till den nivå därdenna mellanskillnad motsvarar den av RINK föreslagna "normala"fasdghetsskatten, dvs. Upptrappningen av dengaranterade räntan bör således ske tills full fastighetsskatt tas ut. För bostadsfastigheterutan räntebidrag bör full fasdghetsskatt tas ut. En sådan modell skulle göradet enklare att upprätthålla paritet mellan årgångar och neutralitet mellanupplåtelseformer än genom den av RINK föreslagna modellen. HSB anser att förslaget om en reducerad fastighetsskattunder bör genomföras som en självständig bostadspolitiskåtgärd i syfte att skapa bättre boendekostnadsparitet inom bostadsbeståndet.Reduktionen skall dock inte utgöra en kompensation för höjd byggmoms. Ombyggmom-sen höjs kvarstår den nuvarande, mycket allvarliga, paritetsbristenoförändrad eller t. o. m. förvärrad. HSB anser också att reduktionen mästeavse fastighetsskatten även vid ombyggnader eftersom dessa drabbas av minstlika stora paritetsbrister som nyproduktionen. anser att den föreslagnareduceringen är otillräcklig men vill inte motsätta sig förslag i dennariktning. Förbundet ställer sig också tveksamt till redukdonens tekniskakonstruktion. Reduktionen borde vara utdragen somupptrappningen av den garanterade räntan borde begränsas för att fullt utmedverka till att förbättra pariteten. Förbundet anför vidare att de problemsom finns i nyproduktionen förekommer i samma utsträckning vid ombyggnadvarför en eventuell reduktion måste användas också i sådana fall. finner den föreslagna reduktionen välmotiverad,men anser att det vore ännu bättre om man kunde stanna för en flexibeluttagsprocent som kunde anpassas efter kostnadsutvecklingen och kanske ocksåefter regionala skillnaden anser att förslaget om reduktion av fastighetsskattenpå ett positivt sätt medverkar till att sänka hyresnivån i nyproduktionen.Förslaget leder emellertid till betydande problem vad gäller hyresutvecklingenåren efter produktionsåret. anser att problemen kan lösas omfastighetsskatten kopplas dll bostadssubventionssystemet och skatteuttagetrelateras dll bo-värdet i fastigheten. Vidare förutsätter att fastighetersom väsentligt byggs om behandlas analogt med nyproducerade fastigheten menar att det är felaktigt attinföra en skatt som för att den inte skall få helt oacceptabla konsekvensermåste sättas ur spel Skälen för mitt förslag; De förslag som jag i andrasammanhang lagt fram om basbreddningar avseende mervärdeskatten skulle,tillsammans med här föreslagna ändringar i fastighetsskatten och begränsningarav skattelättnaden för ränteutgiften leda till en mycket kraftig ökning avutgifterna i nypro- Frän bostadspolitisk- och fördelningspolitisk synpunkt skulle dettainte vara acceptabelt. Utgiftsökningen mäste därför mildras. Detta skerlämpligen genom en äldersdifferentierad fastighetsskatt som blir permanent tillsin karaktän Det ligger också i linje med de ursprungliga intentionerna förfastighetsskatten, nämligen att utjämna bostadsutgifterna. Jagföreslår därför att ökningen av bostadsutgifterna begränsas genom attfastighetsskatten fär en permanent åldersdifferentiering för småhus och hyreshusmed början fn o. m. . Av statsfinansiella skäl bör nedsättningen varabegränsad och därför vara inriktad på de år då problemen är som mest påtagliga,dvs. Detta åstadkoms genom att något uttagav fastighetsskatt för nyproducerade bostäder inte görs samt genom att fastighetsskatten nedsätts till hälften 6 - 10. Förslagetföranleder att ett nytt andra stycke införs i 3 S fastighetsskattelagen. 7.5.2 Övergångsregler för hyreshus Mittförslag: Höjningen av bostadsutgifterna för hyreshus mildras genomövergångsregler som innebär att det för bostadshyreshus inte tas ut någonfastighetsskatt för årgång 1977 - 1990 samt halv fastighetsskatt för årgång1973 - 1976 , att det inte tas ut någon fastighetsskatt för årgång1979 - 1990 samt halv fastighetsskatt för årgång 1975 - 1978 ,att det inte tas ut någon fastighetsskatt för årgång 1981 -1990 samt halvfastighetsskatt för årgång 1977 -1980 under är 1993 osv. till dess attövergångsreglerna för de totalt berörda 18 årgångarna är avvecklade efter nioån RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt. anser att reduceringsreglerna inte bör införas ochargumenterar för en annan lösning (avsnitt 7.5). HSB anserdet i och för sig vara angeläget att utredningen försöker finna metoder för enmjukare övergång till de skärpta boendekostnaderna dll följd av höjdfastighetsskatt och försämrade räntebidrag. HSB har förordat ett alternativtsätt att bestämma underlaget för den löpande beskattningen samt framförinvändningar mot den föreslagna konstruktionen av räntebidragen. Om en reformkan genomföras enligt HSB:s synpunkter minskar behovet av särskildaövergångsregien tillstyrker kommitténs förslag om att rabatten på fastighetskattenges en retroaktiv verkan. Utformningen av detta förslag måste dock granskasytterligare. Förbundet anser det angeläget att systemet jämnas ut så att inteoönskade marginaleffekter uppstån anserdet värdefullt att utredningen sökt finna former för att minskaövergångsproblem i samband med höjning av fastighetsskatten, särskilt i desenast byggda årgångarna hyreshus. Emellertid anser att fas- tighetsbeskattningenskall baseras på ett bovärde. Skatteuttaget bör i förhållande till nuvarandebeskattning vara lägre i det yngre beståndet än i det äldre. Kommitténs förslagkommer att skapa samma tröskeleffekter som rabatterna vid nyproduktionen. SABOmotsätter sig därför förslaget till konstruktion av övergångsregler förhyreshus. RINK har inte i sina beräkningar tagit hänsyn till övergångsreglernaskostnadsökande effekt efter är 1991. anser det nödvändigt att belysa dessaeffekten Skälen förmitt förslag: Förslaget om en reducerad fasdghetsskatt för framtidanyproduktion av bostäder är ett permanent inslag i fastighetsskatten somsyftar till att uppmuntra nyproduktion och därigenom bidra till en allmäntlägre hyres- och bostadskostnadsnivå. Utöverdessa mera långsiktiga aspekter uppkommer övergängsproblem genom attutgiftsökningen skulle bli särskilt stor för vissa delar avbostadsbeståndet. Eftersom dessa problem utgör övergångsproblem bör de dämpasgenom temporära och inte genom permanenta åtgärden Mot dennabakgrund föreslås att tekniken med borttagande av fastighetsskatten för desenaste årgångarna tillämpas även som en övergångsåtgärd för befintligabostadshyreshus. Därvid uppnås en förhållandevis jämn utgiftsökning om det år1991 inte tas ut någon fastighetsskatt för årgång 1977 - 1990 och endast halvfastighetskatt för årgång 1973 - 1976. Därmed omfattas totalt 18 årgångar avdessa övergångsregler. Med årgång avser jag det vid fastighetstaxeringenberäknade värdeåret. För attundvika en alltför lång övergångsperiod bör nedsättningen av fastighetsskattenelimineras för två årgångar per ån Eftersom halv fastighetsskatt tas ut förfyra årgångar kommer därmed berörda fastigheter att få halv fastighetsskattunder en period om två ån När en sådan tidsgräns passeras beräknasbostadsutgifterna öka . Förslagetinnebär således att dessa särskilda övergångsregler för hyreshus avvecklassuccessivt. 7.5.3 Övergångsregler för småhus Mittförslag: Höjningen av bostadsutgifterna för småhus mildras genomövergångsregler som innebär att fastighetsskatten nedsätts till avtaxeringsvärdet är 1991 och 1992 samt genom att det tas ut halv fastighetsskattför årgång 1986 - 1990 under är 1991, för årgång 1987 - 1990 , förårgång 1988 - 1990 , för årgång 1989 - 1990 samt förårgång 1990 . RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt. argumenterar för en annan lösning (se de föregåendeavsnitten). Övriga remissinstanser har inte särskilt kommenterat RINK:s förslagi denna del. RSV ifrågasätter dock om övergångsbestämmelserna behöver omfattaså långa tider som föreslagits. Skälen för mitt förslag: För småhus ökade det löpandeskatteuttaget i form av fastighetsskatt och schablonintäkt frän till år1990 i första hand genom höjda taxeringsvärden. Denna ökning avtaxeringsvärdena skulle dock hauppkommit även utan en skattereform och kan ses som en normali- Prop.1989/90:110 sering jämfört med läget med taxeringsvärden som ligger långt undernormen om aft de skall utgöra av marknadsvärdet. Trots detta krävs särskilda övergångsregler även försmåhus för att mildra effekterna av höjda taxeringsvärden och den avriksdagen beslutade utvidgade mervärdeskatten pä energi, vatten/avlopp ochsophämtning. De sänkta skattesatserna reducerar skattelättnaden förränteutgifter från normalt till .