prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Även andratekniska konsulttjänster än byggkonsulttjänster, t.ex. projektledning avseendeannat än byggnads- och anläggningsarbeten och rit-tjänster kommer att omfattasav skatteplikten. På detekonomiska området innebår en generell skatteplikt att inte bara bokföring ochi samband därmed dllhandahållna kamerala tjänster.utan ocksä t.ex. revision,skatterådgivning, kamerala tjänster utan samband med bokföringstjänstenupprättande av deklarationer m.m. omfattas av skatteplikten. Åvenkonsulttjänster som utförs av t.ex. banker blir skattepliktiga. I fråga omskatteplikten för juridiska tjänster kan nämnas exempelvis advokatverksamhet.Vad en advokat uppbär i ersättning av en klient och i förekommande fall avallmänna medel kommer att utgöra skattepliktig omsättning för honom. Deoffentliga taxebestämmelser som i viss utsträckning reglerar en advokatsarvoden vid uppdrag som t.ex. offentlig försvarare, biträde enligträttshjälpslagen, bodelningsförrättare eller konkursförvaltare bör därförutformas med hänsyn till skattskyldigheten. Dengenerella skatteplikten bör ocksä omfatta all yrkesmässig förmedlingsverksamhetoavsett om förmedlingstjänsten avser fastighet eller skattefria varor ochtjänsten En fastighetsmäklares förmedlingsverksamhet medför såledesskattskyldighet. Beskattningsvärdet utgörs då av den erhållna provisionen ellermotsvarande ersättning. Även sådana tjänster som innebär att mäklaren endastsammanför säljare och köpare omfattas av skatteplikten. Också veterinärtjänsterinordnas under den generella skatteplikten. Det innebär att de nuvarandekumulativa skatteeffekterna inom jordbruksnäringen och den yrkesmässigadjuruppfödningen i övrigt försvinner Mittförslag: Sjukvård och tandvård undantas från skatteplikt. Undantaget omfattari huvudsak sådan vård som kan berättiga till sjukvårdsersättning enligt lagenom allmän försäkring och vård som tillhandahålls av någon med särskildlegitimation att utöva yrke inom sjukvärden. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar i huvudsak lämnat förslaget utan erinran. Kommtt-tén för Atternativmedicinhar förslagit att även alternativmedicinsk behandling fortsättningsvis skallundantas från mervärdeskatt. har anfört attmedicinsk fotvård som subventioneras av kommunerna eller ges efter remiss avläkare skall undantas från skatteplikt. Skälen förmitt förslag: Sjukvärd och tandvård omfattas inte av den nuvarandeskatteplikten. Kommittén har funnit att sådan verksamhet - i likhet med vad somgäller inom EG - även fortsättningsvis bör ligga utanför det skattepliktigaområdet. Ettundantag från skatteplikt för sjukvård bör enligt kommittén omfatta sädanvårdverksamhet som ligger inom de allmänpolitiska målsättningarna för vilka typer av vård som bör ha stöd från samhället.Undantaget bör såle- Prop. 1989/90:111 des inte nå så långt att det träffarskönhetsvård, allmän rekreation o,d. Vidare bör undantas oiriråden som i väsentligomfattning påverkar den allmänna sjukförsäkringen. Jag delar dennauppfattning. En naturlig utgångspunkt vid bestämmandet avskattefrihetens omfattning är sädan vård som kan berättiga till ersättningenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Härigenom åstadkoms enkontinuerlig anpassning av skattefriheten till nya behandlingsformer somsamhället anser bör ha stöd. Uttryckligt undantag bör också göras för vård somtillhandahålls av någon med särskild legidmation att utöva yrke inomsjukvården. Det innebär att vård som tillhandahålls av läkare, tandläkare,sjuksköterskon barnmorskor, sjukgymnaster, logopeder, psykologer ochpsykoterapeuter undantas från skatteplikt. Även vissa kiropraktorer kan numeraerhålla sådan legidmation. I fråga om institutionell vård är det för skattefrihetinte alldd dllräckligt med en hänvisning till reglerna om sjukvårdsersättning.Samhällets stöd till sådan vård lämnas ofta på annat sätt än genomsjukvärdsersättningen. Skattefriheten bör inte omfatta sådana hälsohem somnärmast fungerar som pensionat eller rekreationsanläggningar med friskvård ochkostomläggning på programmet. För denna typ av hälsohem gäller lagen (1966:742)om hotell-och pensionatsrörelse. Sådana verksamheter medför redan enligt nu gällandebestämmelser skattskyldighet till mervärdeskatt och kommer ävenfortsättningsvis att omfattas av skatteplikten enligt vad som angivits i avsnittetom skatteplikt för upplåtelse av fastighet. Undantaget från skatteplikt förinstitutionell vård bör omfatta vård tillhandahållen vid sjukhus eller andrainrättningar som drivs av det allmänna, av enskild efter särskilt tillståndeller av annan med motsvarande vårdverksamhet. Regler om tillståndsplikt och omundantag från denna plikt finns i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m.samt i föreskrifter och allmänna råd (SOSF 1985:16). Jag harerfarit att sådana hälsohem som inte faller under stadgan om enskildavårdhem m.m. som en särskild kategori kan komma att lyda underdenna. En sådan förändring bör inte påverka skattepliktens omfattning. Enligt nu gällande bestämmelser räknas inte somyrkesmässig verksamhet omsättning av vara eller tjänst i ellerlandsdngskommunal verksamhet inrättad för sjukvård. Detta innebär att hela denkommunala sjukvårdssektorn ligger utanför mervärdeskattesystemet. Äventillhandahällande i sådan verksamhet av varor och tjänster åt andra änvårdtagarna ligger utanför mervärdeskatten. Denna ordning infördes främst föratt undanröja uppkomna redovisningsproblem i fråga om rätten till avdrag föringående skatt. Jag föreslår nu i avsnitt 2.3 att primår- ochlandstingskommuner får en generell rätt till avdrag för all ingående skatt,således även för skatt som belöper pä skattefri verksamhet som t.ex sjukvärd.Som en konsekvens härav bör de särskilda reglerna för ochlandstingskommunal verksamhet upphävas. Skattefriheten för sjukvärd börsåledes omfatta endast vad som tillhandahålls vårdtagarna, inte vad somtillhandahälls andra. Vidare bör skattefriheten omfatta endast värden och intesådana varor eller tjänster som mot avgift tillhandahålls vårdtagaren efterfritt val. Mat som tillhandahålls patienten som en integrerad del av vårdenblir således skatte- fri, medan vad som i kiosker, restauranger,frisörinrättningar eller liknande Prop. 1989/90:111 tillhandahållsanställda, besökande eller patienter omfattas av skatteplikten. Skattefriheten avser enbart vad som tillhandahälls avvårdgivaren, öm en värdgivare anlitar en entreprenör som för hans räkningtillhandahåller skattepliktiga varor och tjänster blir entreprenörenskattskyldig för vad han uppbär frän vårdgivaren. Sä blir t.ex. ettrestaurangföretag skattskyldigt för den mat som företaget tillhandahållerpatienterna mot betalning från vårdgivaren. Skattskyldighet för entreprenörenuppkommer också om han uppbär vederlaget direkt från patienterna. Det är däinte fråga om en tjänst som tillhandahålls som ett led i sjukvårdstjänsten. Enligt nuvarande bestämmelser undantas frän skatteplikt tjänstersom avser kontroll eller analys av prov som tagits som ett led iläkarundersökning eller sjukvård samt dentaltekniska produkter somtillhandahålls tandläkare, tandtekniker eller den för vilken produkten äravsedd. För att undvika konkurrenssnedvridningar bör dessa undantag bestå. Detnuvarande undantaget från skatteplikt för vissa läkemedel som utlämnas enligtrecept eller säljs till sjukhus avviker från vad som föreskrivs i EG:s sjättemervärdeskattedirektiv, övervägande skäl talar dock för att undantaget börbehållas. Mittförslag: Offentlig eller privat verksamhet inrättad för att ombesörjabarnomsorg, äldreomsorg, särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda ochannan social omsorg undantas från skatteplikt. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen förmitt förslag: I likhet med vad som gäller för sjukvård bör social omsorgundantas från skatteplikt. Denna skattefrihet bör gälla oavsett om verksamhetenbedrivs i offentlig eller privat regi. För attskattskyldighet skall föreligga fordras att skattepliktiga varor eller tjänsteromsätts i yrkesmässig verksamhet. Den offentliga institutionellaomvårdnadsverksamheten är enligt nuvarande ordning i allmänhet inte att ansesom yrkesmässig. I den mån avgifter eriäggs, bestäms dessa i många fall utifrånvärdtagarens betalningsförmåga och har inte ansetts utgöra ett vederlag förtillhandahållna prestationer, utan som värdtagarens kostnadsbidrag för enverksamhet som stat eller kommun lagligen är skyldiga att bedriva. Genom denutformning av yrkesmässighetsbegreppet som jag i avsnitt 2.3 föreslär förstatlig och verksamhet, kommer skattefriheten i allmänhet att vara enföljd av undantaget frän skatteplikt i stället för som en följd avyrkesmässighetsbegreppet. Omsättningav varor och tjänster i eller landstingskommunal verksamhet som ärinrättad för att ombesörja barnomsorg, ungdomsvård, äldreomsorg, särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda eller annan social omvårdnad räknas intesom yrkesmässig verksamhet enligt nuvarande bestämmelsen Bestämmelserna avser iförsta hand serveringstjänster som i en institutions verksamhetslokalertillhandahälls inte bara omsorgsberätti- gadepersoner utan även besökande eller verksamhetsanknuten personal. Prop.1989/90:111 Vidare avses försäljning av s.k. terapialster, dvs. varor somtillverkats som ett underordnat led i omsorgs vården. Däremot torde klartproduktionsinriktad verksamhet inte omfattas av mervärdeskattefriheten. Denna ordning infördes, som angivits i avsnittet omsjukvärden, främst för att undanröja redovisningstekniska problem i fråga omavdrag för ingående skatt, I likhet med vad som gäller för sjukvården bör somen följd av vad som föresläs i avsnitt 2,3 dessa regler upphävas ochskattefriheten regleras genom ett för offentlig och privat verksamhetgemensamt undantag från skatteplikt. Gränserna för skattefriheten böröverensstämma med vad som föreslås för sjukvården. Undantaget från skattepliktbör således omfatta varor och tjänster som den som bedriver omsorgentillhandahåller åt omsorgsmottagaren som ett led i den sociala omsorgen, dvs.gränsen för skattefrihet bör sammanfalla med själva vårdtjänsten. Utvecklingen inom den sociala omsorgen präglas av att mani ökande omfattning försöker att lösa upp den institutionella verksamheten.Den egentliga vården har i ökad utsträckning getts formen av en utveckladhemservice åt omsorgsberättigade personen tillhandahålls i många fallom-sorgsberättigade personer färdiglagad mat som kan avhämtas eller genombudtjänst tillhandahällas i hemmet. För denna mat erlägger mottagaren vanligenersättning med visst belopp. Det förekommer också att vissa kommuner inrättaten omfattande service ät pensionärer och handikappade genom attskolbespisningar och ät dessa personer tillhandahäller måltidertill subventionerat pris. Även andra tjänster kan tillhandahållas på motsvarandesätt. Mot bakgrund av det nu anförda har kommittén funnit attskattefriheten i princip bör gälla själva omvårdnaden och vad somtillhandahålls som en del av denna. Jag delar denna uppfattning. Vad somtillhandahålls olika kategorier, t.ex. pensionärer eller ungdomar, mot mereller mindre subventionerad avgift och efter fritt val utan någon individuellbehovsprövning bör inte omfattas av skattefriheten. Vad som i sjukvårdsavsnittet angetts omentreprenörverksamhet har motsvarande tillämpning inom den sociala omsorgen. Mitt förslag: Utbildning undantas från skatteplikt.Undantaget omfattar varor och tjänster som tillhandahälls den som åtnjuterutbildningen. Liksom nu anses skattepliktig försäljning föreligga vid tillhandahällandeav studiematerial för självstudien Undantaget från skatteplikt omfattar inte sådan utbildningsom en säljare eller uthyrare anordnar i samband med tillhandahållande av enskattepliktig vara eller tjänst. Undantaget omfattar inte heller konsulttjänster,informationslämnande eller anordnande av konferensen Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för mitt förslag: Kommittén har funnit att ettundantag från skatteplikt för utbildning i princip bör begränsas till sädanutbildning som avser ordinarie skolutbildning samt annan yrkesutbildning ochomskolning. En sådan ordning skulle motsvara vad som gäller enligt EG:s sjättemervärdeskattedirektiv. Med hänsyn till den tid som stått till kommitténsförfogande och det omfattande utredningsarbete som en sädan begränsning avskatteplikten skulle förutsätta, har kommittén dock föreslagit attutbildningstjänster tills vidare generellt undantas frän skatteplikt. Utbildning omfattas enligt nu gällande bestämmelser inteav skatteplikten. De nuvarande gränsdragningarna gentemot skattepliktigverksamhet bör i princip kunna tillämpas. Skattefriheten bör inte ges en sådanomfattning att den blir en konkurrensfördel gentemot sådana subjekt som enbartbedriver skattepliktig verksamhet. Skattefrihet föreligger i allmänhet när tillhandahåller visst material för individuellkorrespondens. Däremot bör liksom nu skatteplikdg försäljning anses föreliggavid tillhandahållande av material för rena självstudier. Undantaget för utbildningstjänster omfattar inte sådanutbildning som säljare eller uthyrare anordnar i samband med tillhandahällandeav skattepliktig vara eller tjänst. Detta överensstämmer med rådande praxismen bör tas in i anvisningarna till ML. Sådan utbildning av personal som sker iarbetsgivarföretagets regi betraktas som en integrerad del av den egentligaverksamheten. Om denna är skattepliktig omfattar företagets avdragsrätt äveningående skatt som belöper på utbildningsverksamheten. Denna ordning bör bestå. Genom det föreslagna undantaget för utbildningstjänsterkan gränsdragningsproblem uppkomma gentemot t.ex. konsulttjänster av olikaslag, informationslämnande och anordnande av konferenser, vilka tjänsterenligt mitt förslag skall omfattas av skatteplikten. Det är av vikt attbegreppet utbildningstjänster reserveras för sådana tjänster som avsertillhandahällande av utbildning i egentlig mening. En alltför vidsträckttillämpning av undantaget kan leda till konkurrenssnedvridningar. Vidgränsdragningen mot skattepliktiga konsulttjänster m,m., bör enutbildningstjänst anses föreligga endast om följande omständigheter är förhanden. Tjänsten skall avse en undervisande och systematisk presentation avett ämne. Detta ämne får inte ha en alltför allmän karaktän De förhållanden sombelyses fär inte vara isolerade företeelser utan skall utgöra en integreraddel av ett studieprogram. De som åtnjuter tjänsten skall delta aktivt iundervisningen för att erhålla en viss kompetensnivå. Enligt nu gällande bestämmelser räknas inte somyrkesmässig verksamhet omsättning av vara som tillverkats eller tjänst somutförs som ett led i undervisningen i annan gymnasieskola än sådan därjordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring bedrivs, när varan eller tjänstentillhandahålls av huvudmannen. Bestämmelsen tillkom primärt för att undanröjaredovisnings- och kontrolltekniska problem i fråga om avdragsrätten föringående skatt vid sådan utåtriktad verksamhet som bedrivs av yrkesskolor. Somen följd av vad som föreslås i avsnitt 2.3 angående den generella avdragsrättenför ingående skatt för primär- och landstingskommuner bör denifrågavarande bestäm- Prop. 1989/90:111 melsen upphävas. Skattefriheten börsåledes fortsättningsvis enbart gälla huvudmannens tillhandahällande av varoroch tjänster åt den som åtnjuter utbildningen. 2.2.7 Beskattningens omfattning på vissa andra områden Mitt förslag: Skatteplikten utvidgas till att omfatta ävenrenodlade informationstjänsten Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för mitt förslag: Tillhandahållande av informationutgör enligt nu gällande bestämmelser i sig inte en skattepliktig tjänst. 1985/86:47 s. 26 ff. behandlades frågan om skattepliktför tillhandahällande av datorbaserad information. Där angavs att en utvidgadbeskattning i informationsfallen borde anstå till dess att möjligheterna attbeskatta import av tjänster närmare hade utretts. Som skäl härför uttaladesatt farhågorna för utländsk konkurrens var stora. Icke skattskyldiga köpare avinformation kunde antas i större omfattning vända sig till utländska databaserom tillhandahållandet av information i var belagt med mervärdeskatt. Jag föreslär nu dels att skattskyldigheten utvidgas ibetydande omfattning, dels att statliga myndigheter, primärkommuner ochlandstingskommuner fär avdragsrätt för ingående skatt även i verksamheter sominte medför skattskyldighet. Jag föreslär ocksä att en särskild beskattningvid import av bl.a. datatjänster införs. Med hänsyn härtill finns enligt min mening inte några skälatt vid införandet av en generell skatteplikt för tjänster göra undantag förtillhandahällande av information. Detta är också en ordning som överensstämmermed vad som gäller inom EG. I konsekvens med det nu sagda föreslås den särskildaregeln i nuvarande punkt 1 elfte stycket av anvisningarna till 2 8 angåendeoffentliga bibliotek, vetenskapliga institutioner och därmed jämförligainrättningar utgå. Mittförslag: Reduceringsreglerna vid tillhandahållande av tvättjäns-ter åt stat ochkommun slopas. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen förmitt förslag: Vid tillhandahällande åt staten, primärkommun ellerlandstingskommun av tjänst avseende tvätt av textilt gods eller tvätt iförening med uthyrning av sådant gods utgör beskattningsvärdet enligt nugällande bestämmelser av vederlaget. Regeln tillkom för att åstadkommaökad konkurrensneutralitet mellan privata och offentligägda tvätte-rien Jag föreslår nu att kommunerna får en generell avdragsrättför all ingå- Prop. 1989/90:111 ende skatt, således även sädan som är hänförligtill verksamheter som inte medför skattskyldighet. Det innebär att kommunerna iframtiden fär avdragsrätt för ingäende skatt avseende såväl den egnatvätteriverksamheten som upphandlade tvättjänsten Reduceringsregeln kommerdärmed att sakna betydelse och bör således upphävas. Regeringen har med stöd av 12 8 ML förordnat att vissakommunala tvät-teribolag skall vara befriade frän mervärdeskatt vidtillhandahållande av tvättjänster åt staten och vissa kommunen Som framgår avdet följande föreslår jag att 12 8 ML, liksom de med stöd av denna paragrafmeddelade besluten, upphävs. De här behandlade kommunala tvätteribolagen blirdå skattskyldiga även för tjänster åt staten eller de aktuella kommunerna. Mitt förslag: Uthyrning av arbetskraft omfattas avskatteplikten. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har tillstyrkt eller lämnat förslagetutan erinran. Skälen för mitt förslag: Uthyrning av arbetskraft, dvs.tillhandahållanden som innebär att en arbetsgivare enbart ställer en anställdtill en kunds förfogande och där kunden mot ersättning till arbetsgivarendisponerar över den anställde , är enligt nu gällande ordning inteen skattepliktig tjänst. Detta har föranlett gränsdragningsproblem gentemot deskattepliktiga tjänsterna. Bl.a. har i ett av för rättsärendenmeddelat förhandsbesked ett konsultföretags tillhandahållande av ADB-expertunder vissa förutsättningar inte ansetts medföra skattskyldighet.Förhandsbeskedet har lett till diskussioner om möjligheterna till illojalkonkurrens inom främst ADB-området. Genom den generella skatteplikten för tjänster och med denföreslagna definitionen av tjänst, kommer ocksä dessa tillhandahällanden attomfattas av skatteplikten. Uthyrning av arbetskraft kan i vissa fall vara att ansesom olaga arbetsförmedling enligt lagen (1935:113) med vissa bestämmelser omarbetsförmedling. Gränsdragningarna för vad som är tillåtet eller inte äroklara och praxis är inte entydig. Skatteplikt bör dock alltid föreligga,oavsett om uthyrningen är tillåten eller inte. Mittförslag: Immateriella rättigheter omfattas av skatteplikten. Frän skattepliktundantas dock upplåtelse och överlåtelse av rättigheter enligt lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, med undantagför rätt till reklamalster, system och program för automatisk databehandlingsamt rätt till film, videogram eller annan jämförlig inspelning som avserinformation. Frän skatteplikt undantas också en utövande konstnärs framförandeav litterärt eller konstnärligt verk samt rättighet i fråga om ljud- ellerbildupptagning av sådant framförande. Kommitténs förslag innebär att samtliga immateriellarättigheter inordnas Prop. 1989/90:111 under skatteplikten. Remissinstanserna har i huvudsak lämnat förslaget utanerinran. En införd skatteplikt för upphovsrättigheter, i första hand författar-och tonsättarrät-tigheten avstyrks dock av bl,a. Konstnärliga och (), , Teatrarnas Riksförbundoch . Skälen för mitt förslag: Med immateriella rättigheteravses närmast rättigheter för vilka skydd har beretts mot efterbildning ellerliknande förfarande. Exempel på sådana rättigheter är upphovsrätt, patenträtt,mönsterrätt och varumärkesrätt. Enligt nu gällande ordning föreliggerskatteplikt för reproduktionsrätt eller annan rätt till fotografisk bild,visningsrätt eller annan rätt till kinematografisk film som avser reklam ellerinformation, rätt till patent, nyttjanderätt till konstruktion eller uppfinningsom avser skattepliktig vara samt rätt att utnyttja system eller program förautomatisk databehandling. Skatteplikten för dessa rättigheter har i huvudsakmotiverats med att kumulativa effekter undanröjs, att konkurrensneutralitetenstärks och att tillämpningen av ML förenklas. De immateriella rättigheter som fortfarande står utanfördet skattepliktiga området är upphovsrätt i vissa fall, mönsterrätt,varumärkesrätt samt visningsrätt till film och video som inte avser reklameller information. Kommittén har funnit att flera omständigheter i och försig talar för att de ifrågavarande immateriella rättigheterna ävenfortsättningsvis undantas från skatteplikt. Ersättningen för en sädan rättighetstår i allmänhet inte i relation till rättighetsinnehavarens kostnader för attutveckla det objekt som ligger till grund för rättigheten utan bestäms istället huvudsakligen på andra grunden Ett inordnande av dessa rättigheterunder skatteplikten torde inte heller kunna motiveras med att några betydandekumulativa skatteeffekter undanröjs. Inte heller skullekonkurrensneutraliteten påverkas i mer än obetydlig omfattning. Detförhållandet att de aktuella rättigheterna i allmänhet överlåts mellanskattskyldiga medför också att en utvidgning av skatteplikten i berörthänseende inte skulle tillföra statskassan några ytterligare medel. Enligt kommittén skulle dock en generell skatteplikt ocksåpä detta område förenkla tillämpningen av mervärdeskattelagstiftningen.Eventuella fördelningsproblem avseende såväl ingående som utgående skatt skullebortfalla. Koimnittén har dårför funnit övervägande skäl tala för att samtligaupplåtelser och överlåtelser av immateriella rättigheter skall omfattas avskatteplikten. Jag delar i princip kommitténs uppfattning om fördelarnamed en generell mervärdeskatt. Enligt vad som anförts i avsnitt 2.2.4 kan detdock finnas skäl att undanta viss verksamhet inom kulturområdet frånskatteplikt. Åven upplåtelse och överlåtelse av vissa immateriella rättighetermed anknytning till kulturområdet bör omfattas av ett sådant undantag.Skattefriheten bör omfatta sådana rättigheter som omfattas av 1, 4 och 5 SSlagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk(upphovsrättslagen). Undantaget bör också omfatta utövande konstnärersframförande av litterära eller konstnärliga verk. Utanför skatteplikten börfalla royalties och andra ersättningar frän exempelvis grammofonbolag och ävensädana ersätt- 8 1989/90. ningar som kan utgå om en grammofonskiva eller liknandeanvänds vid ljudradio- eller televisionsutsändning eller vid annat offentligtframförande i förvärvssyfte. Till litterära verk räknas enligt upphovsfättslagen alla ivid mening beskrivande alster, inkl. datorprogram men inte filmverk.Konstnärliga verk är sådana som inte räknas som litterära.