prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — En utveckling som i många fall är ett uttryck för en fortgående intemationell stmktur omvandling. 1 takt med den ökade intemalionaliseringen skärps också kra ven på näringspolitiken och inom samtliga områden av betydelse för nä- 16 ringslivelsutveckling och den ekonomiska tillväxten måste hänsyn las Prop.1989/90:88 till en ökad rörlighet över nalionsgränsema. Del är därförnödvändigt alt gemensamma ansträngningar görs inom landet för alt utveckla ochrätt använda konkurrensfördelar inom olika områden. Enviktig del i regeringens strategi för all möta en ökad internationaliseringoch upprätthåha ställning som ledande industrination är ell aktivtdeltagande i del intemationella samarbetet. medverkan i integrationsarbetetmellan EFTA och EG, liksom pågående GATT-för-handlingar, är vikliga led i ensådan process. måste på ett tidigt stadium och på olika nivåer deltavid utformningen av intemationella normer och regler på olika områden. Detgäller dels all våra inlemationdll verksamma förelag garanteras likabehandlingi ullandel, dels frågor som rör utformningen av exempelvis statligastödåtgärder, regler för offentlig upphandling, konkurrensregler,miljölagstiftning och arbetsrätt. Del handlar även om skattelagstiftningenliksom människors möjligheter all arbeta och studera i andra länder. I dettaarbete är del emellertid inte möjligt all dra nytta av inlemalionaliseringensalla fördelar och välja bort alla nackdelar. Enökad öppenhet gentemot omvärlden innebär en rad nya möjligheter men ärsamtidigt en utmaning. För många förelag ökar konkurrensen, vilket ställer högakrav på effektivitet och fömydseförmåga. Regeringens strategi kan därför intebegränsas lill ell aktivt svenskt dellagande i del intemationella samarbetet.Den måste även bygga på sådana insatser som mer direkt främjar den industriellautvecklingen inom landet. De svenska förelagen måste bl. a. ges möjlighet alldelta i de europeiska forskningsprojekten på samma villkor som förelagen inomEG. Genom informations- och utbildningsinsatser måste stimulans ges ål demindre och medelstora förelag som inte själva har de resurser som krävs för altfullt utnyttja de möjligheter som följer med utvecklingen. Som exempel påinsatser kan nämnas ulveck-lingsfondemas informationsverksamhet och deförhandlingar som förs om EFTA-ländemas medverkan i EG:ssmåföretagsprogram. 1syfte all främja fömtsättningama för näringslivels utveckling inom landet ochstärka förelagens anknytning lill lägger regeringen stor vikt vid enfortlöpande och öppen dialog med förelagen och de fackliga organisationema.Sådana möjligheter ges inom ramen för bl. a. det näringspolitiska rådet.Rådets arbetsformer och inriktningar bör övervägas så att det i högre grad änidag kan utgöra ett ändamålsenligt fomm för konkreta diskussioner kring frågorsom rör näringslivet. 1en allt mer inlemationaliserad värld ställs svenska förelag införnya utmaningar. I takt med förändringama ställs också nya krav på politikensinriktning vilket bl. a. får effekter på näringspolitikens utformning. Enviktig del av slalsrådsgmppens arbete blir alt analysera inlemalionaliseringensbetydelse i olika avseenden och mol denna bakgmnd utforma en ändamålsenlignationell strategi för all främja näringslivels utveckling ochkonkurrenskraft. 2 1989/90. 1 .saml Nr 88 Olikatyper av regler som påverkar den ekonomiska aktiviteten är ofta nödvändiga, menmåste hela liden anpassas så all de främjar ekonomins funktionssätt. De fårinte försämra möjlighetema att ta lill vara de effektivitetsvinster som kangöras genom en ständig prövning och omfördelning av ekonomins resurser.Utgångspunkten måste vara att skapa klara och enhetliga regler saml allförelagen vid föreslående ändringar ges rimliga möjligheter lillframförhållning och anpassning. Undersenare år har en rad åtgärder vidtagits för all skapa mer ändamålsenligaregler. 1 syfte atl stärka konkurrensen har avregleringar skett påkredilmarknaden liksom inom transportområdet och vad avser telekommunikationer.Mot samma bakgmnd har beslut också fattats om alt avskaffaimportrestriktionerna på textil- och konfeklionsområdet. På jordbmksområdetväntas en inhemsk avreglering leda lill dämpade priser. En proposition om enreformering av jordbmkspolitiken kommer att lämnas . Regeringenhar också tillsatt en utredning med uppgift alt se över hur konkurrenspolitikenytterligare kan stärkas. Utredningen skall överväga ändringar i gällandekonkurrenslagstiftning och föreslå ålgärder som minskar omfattningen avoffentliga regleringar av näringslivet. Skallereformeninnebär all beskattningen blir neutral och likformig. Detta bör leda lill enmer effektiv resursanvändning och att fömtsättningarna för tillväxtförbättras. Reformeringen av företagsbeskattningen medför all företagen i sinverksamhet kommer ägna mindre uppmärksamhet åt olika skattehänsyn och mer selill företagens produktivitet och lönsamhet. Islutet av lillkaUade regeringen en särskild arbetsgmpp, den s. k.normgmppen, för atl gå igenom sådana regler som onödigtvis fördyrarnäringslivels verksamhet. Normgmppens uppdrag var lidbegränsat och har i storutsträckning byggt på kontaktverksamhet och arbete med attitydförändringar.Genom beslut inordnades normgruppens verksamhet iindustridepartementels ordinarie organisation, där frågoma ges fortsatt högprioritet. Avsikten är bl. a. att regelförändringar som föreslås framledesskall prövas från utgångspunkten hur de påverkar fömtsättningarna för de förframliden så betydelsefulla småföretagen. Arbetetmed all se över olika slag av nationella och internationella regelsystem utgörett viktigt led i arbetet med att underlätta en effektiv resursanvändning.Statsrådsgmppen för näringslivsfrågor har därför anledning all nära följautvecklingen och överväga nya initiativ inom området. Denpågående omställningen av energisystemet har som syfte att landels behov avenergi varaktigt skall kunna tillgodoses på ett sätt som är förenligt medsamhällsekonomiska, sociala och miljöpolitiska mål. Fören betydande del av den svenska industrin är god tillgång på elenergi en viktigfömtsättning för konkurrenskraften. De elintensiva branscherna sysselsätter omkring100000 personer och svarar för närmare en tredjedel av industrinsförädlingsvärde och export. Ianslutning till beslut om kämkraflens avveckling uppdrog Prop.1989/90:88 regeringen ål en särskild utredningsman all redovisa avvecklingenseffekter pä den elintensiva industrins konkurrensförhållanden. Regeringen harvidare uppdragit åt bl. a. statens energiverk all utreda vissa frågor rörandeenergihushållning och effektivare elanvändning. Resultaten från de olikautredningar som arbetar kommer all ligga lill gmnd för den energipolitiskaproposition som regeringen avser att förelägga hösten 1990.Utgångspunkten är all energipolitiken måste inriktas på långsiktigt bärkraftigalösningar som skapar möjlighet till god framförhållning och bibehållenkonkurrenskraft. Energiforskningensinriktning och omfattning lill och med /93 behandlas i denproposition om forskning (1989/90:90) som regeringen tidigare lagt fram. Denyttersta gmnden för välstånd är alllid de enskilda människornas arbetsinsatser.Den fulla sysselsättningen, liksom god motivation och yrkesskicklighet blandde anställda utgör därför centrala mål i en politik för ökad tillväxt.Möjligheten lill ell utvecklande och stimulerande arbete är dessutom viktigtför den enskildes sociala trygghet, självförverkligande och oberoende. Dåligtorganiserade arbetsplatser och oförmåga att ta till vara de anställdaskunskaper innebär alllid ell slöseri med resurser. Densnabba utvecklingen mol ell mer kompelenskrävande och kunskapsintensivtarbetsliv innebär utan tvekan ökade krav på de anställdas erfarenheter och attförmågan att möta förändringar blir en allt viktigare faktor för alt stärka detsvenska näringslivels konkurtenskraft. Kunskapoch delaktighet bland de anställda ökar också förståelsen för nödvändigaförändringar. 1 svensk industri har betydande stmklur-omvandlingar skett inomviktiga branscher och del samlade resultatet är all vi har en merlivskraftig induslristmklur än flera andra länder, vilka har denomställningsprocess framför sig som vi redan gått igenom. Omstruktureringen avden svenska industrin har kunnat ske genom en aktiv och konslmktiv medverkanfrån de anställdas sida. Samhällethar ell ansvar, inte bara för en god gmndutbildning, utan också för altfömtsättningar skapas för en fortlöpande vidareutbildning i olika former. Delär ett viktigt led i en politik för ökad tillväxt all utveckla ändamålsenligaformer för sådan utbildning. Strävan är att åstadkomma ell flexibelt och högkvalilalivtutbildningssystem på alla nivåer. Utbildningen skall inte enbart innebärafördjupade kunskaper i del egna yrket, ulan måste även vara så anpassad att denunderlättar de anställdas möjligheter att byta verksamhet. Del ger den enskildeen starkare ställning på arbetsmarknaden, det ger en ökad valfrihet och ärsamtidigt en fömtsättning för näringslivels förnyelse. Dessafrågor kommer att ägnas ytterligare uppmärksamhet. För närva rande bedrivs inom en omfattande översyn av vuxenutbildningens stmktur och organisation. Avsikten är att komma med förslag lill en strategi inom detta område på kort och lång 19 sikt.Regeringen kommer inom en nära framlid också atl tillsätta en Prop.1989/90:88 särskild utredning om kompetensutveckling i arbetslivet.Utredningens uppgift blir all kartlägga behoven och överväga ålgärder för allstimulera kompetensutveckling i arbetslivet. Dåligaarbetsmiljöer leder inte bara lill en oacceptabel fysisk och psykisk ohälsa,del innebär också all arbetets kvalitet och de enskildas prestationsförmågaförsämras. Utslagningen drabbar såväl unga som äldre och skapar kostnader iform av mänskligt lidande, produktionsbortfall och utgifter för bl. a.förtidpensionering och vård. Insatser för all förbättra arbetsmiljön ochundvika utslagning förenar därför kravet på sundare och säkrare arbetsplatsermed strävan efler ökad produktivitet. led i arbelet med all komma till rätta med dåliga arbetsmiljöer och ge demänniskor som drabbats möjligheter att komma tillbaka lill arbetslivet, harregeringen inrättat en särskild arbelslivsfond. Fondens medel, som kommer altuppgå till , skall användas för all stimuleraarbetsgivare till förbättringar av arbetsmiljön saml lill yrkesinriktadrehabililering. Vidarebedrivs inom ramen för arbelsmiljökommissionen ett intensivt arbete för allkunna föreslå ålgärder för bättre, sundare och säkrare arbetsplatser. Avsiktenär all kommissionen skall vara klar med sitt arbete . Kommissionensarbete kommer all följas av ytterligare åtgärder från regeringens sida. Genomförbättringar inom arbelsmiljöområdet och sjukförsäkringssystemet är detmöjligt all minska mänskligt lidande och bättre ta lill vara människorskunnande. Minskade långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar ökararbetskraftsdeltagandet och ger fler möjlighet lill ell innehållsriktarbetsliv. En ökad tonvikt vid den s. k. arbetslinjen i socialförsäkringssystemetär etl viktigt steg i detta avseende och innebär bl. a. kraftigt ökade insatserför rehabililering som underlättar ell återinträde på arbetsmarknaden. Underde närmaste åren måste ytterligare ansträngningar göras för all bättre ta tillvara och utveckla de anställdas kunskaper och förmåga. Detta kräver insatserinom en rad olika områden, såsom utbildning, rehabililering och arbetsmiljö. Idessa frågor har även de enskilda förelagen ell betydande ansvar. Den fömyelseav näringslivet som eftersträvas måste också innebära en fömyelse och förbättringav arbetets innehåll och organisation. Forskning,utbildning och teknisk utveckling Avgmndläggande betydelse för tillväxten och välfardsulvecklingen är utbildning och kunskapsuppbyggnad. Utbildning, gmndforskning, tilläm pad forskning och produktutveckling är centrala områden för atl stärka den kunskapsbas som är nödvändig för en kontinuerlig fömyelse. Denna kunskapsuppbyggnad har ofta betydande positiva spridningseffekter, var för det är motiverat med olika former av insatser via den offentliga sektorn. Vad avser utbildning, gmndforskning och tillämpad forskning är motivet all dessa verksamheter, bl. a. på gmnd av deras långsiktiga karak tär, annars inte skulle komma lill stånd i tillräcklig omfattning. I de falldet 20 finns behov av riskdelningkan del också vara motiverat med statliga Prop. 1989/90:88 insatser, vadavser del sista stegel all föra en teknisk lösning från ritbordet lill enkommersiellt gångbar produkt eller process. Dentekniska gmndforskningen utgör basen för god teknisk utbildning och deintemationella kontakter som är en viktig källa lill ny kunskap. Del är därförangelägel all den tekniska gmndforskningen har en omfattning som långsiktigttryggar vår kompelens och kunskapsbas. har emellertidgmndforskningens andel av den tekniska forskningen minskal. 1 den propositionom forskning, som regeringen lagt fram, föreslås därför atl den tekniskagmndforskningen stärks genom inrättandet av etl särskilt leknikvelenskapliglforskningsråd. I propositionen om forskning återfinns även andra förslag avlångsiktig industriell betydelse, exempelvis en kraftig uppräkning av anslagetför europeiskt FoU-samarbele, anslag lill rymdverksamhet och etl särskiltprogram för utveckling av miljöteknik. Tillskapandetav ett leknikvelenskapligl forskningsråd innebär all de resurser som styrelsenför teknisk utveckling, STU, har lill sitt förfogande kan koncentreras påtillämpad forskning och teknisk utveckling. Del innebär också all STU:sprofilering mol FoU-behoven i de små och medelstora förelagen stärks.Förändringama motiverar även en översyn av STU:s arbetsuppgifter ochprogramstmktur. Verkstadsteknikkommer alt vara ell område av särskild betydelse under 1990-talel. Del gällerinte minst för den viktiga gmpp av små och medelstora företag, vilka arbetarsom underleverantörer. Mol denna bakgmnd föreslås särskilda FoU-salsningar inomramen för ett nationellt program på detta område. Avsikten är all stärkaförelagen genom all främja utvecklingstakten och introduktionen av ny teknik. Inomflera industrielll vikliga områden, exempelvis kraftproduktion,telekommunikation och vägtransporter, är den offentliga sektom en viktig aktör.Dessa s. k. utvecklingsblock spelar ofta stor roll för den industriellaaktiviteten och del är därför angelägel all samhället aktivt, målmedvetet och iolika skeden verkar för all utvecklingen inom dessa sektorer bidrar till attskapa fömtsättningar för ökad tillväxt. Densvenska kunskapsbasen måste utnyttjas mer effektivt. I syfte all öka denekonomiska tillväxten är del angelägel all nya tekniska lösningar också kanomsättas i kommersiellt gångbara produkter och processer. Ålgärder för atlstimulera en bred användning av ny teknik inom alla områden är därför viktiga.Traditionellt har den tekniska forskningen främst riklats mol behoven inomtillverkningsindustrin. I takt med en ökad privat och offentligtjänsteproduktion, där produktivitetsutvecklingen enligt tillgänglig statistikvarit relativt låg, är del emellertid angelägel alt behovet av ralionaliseringslösningaräven inom dessa sektorer kan tillgodoses. Särskildainsatser bör riktas mol de mindre förelagen, inte minsl de som är verksamma somunderleverantörer. Dessa förelag utgör en viktig bas för återväxlen i delsvenska näringslivet, men hämmas ofta i sin tillväxt på gmnd av bristanderesurser all utveckla kompetens och inhämta information. Risken är atl mångabärkraftiga idéer aldrig realiseras och att onödiga konkurserdrabbar de nyetableringar som kommer lill stånd. Del är ell Prop. 1989/90:88samhällsekonomiskt intresse all avhjälpa dessa brister. Trotsen myckel god tradition på området och betydande satsningar inom förelag ochinstitutioner svarar för endast en liten del av den totala forskningeni världen. Intemationella kontakter har därför alllid varit av avgörandebetydelse för möjlighetema atl bibehålla en forskningsmiljö av hög kvalitetinom landet. Ytterligare insatser bör göras för all öka de svenska förelagensoch forskningsinstilutionemas intemationella utbyte. Av särskilt intresse är demöjligheter som öppnar sig inom EG:s ramprogram för FoU och inom del s. k.Eurekasamarbelel. Det är också angelägel all pröva möjligheter atl påandra vägar tillgodogöra sig de forsknings- och utvecklingsresultat som framkommeri andra länder. Betydelsenav teknisk forskning och utveckling pekar på behovet av ålgärder som stärkeroch breddar den svenska kunskapsbasen. Inlemationdll deltagande är en viktigdel i detta. Del finns därför anledning all uppmärksamma hur intemationelltkunskapsutbyte mellan forskare, studenter m. m. kan förbättras. Del är ocksåviktigt all stimulera intresset för forsknings- och utvecklingsarbete i företagoch branscher som traditionellt inte ägnat sig ål sådan verksamhet. Trotsall avregleringen på kredilmarknaden väsentligt förbättrat fömtsättningama fören effektiv kapiialförmedling har många små och medelstora förelag bristpå riskkapital. Del gäller inte minsl teknikbaserade företag som kräverbetydande investeringar i produktutveckling, utmstning och marknadsföring. Samtidigtfinns det bland dessa förelag en betydande potential för teknisk ochkommersiell fömyelse. Samhället bör därför ta ell ansvar för all bärkraftigaidéer verkligen realiseras och inte faller bort som en följd av brister ikapitalförsörjningen. Företagens finansieringsbehov varierar emellertid mellanolika verksamheter, varför formema för statens finansiella stöd inte böravgränsas till exempelvis möjligheten att ge lån. 1 stället bör insatsema kunnaanpassas till del enskilda förelagels behov. Moldenna bakgmnd och de senaste årens utveckling på kredilmarknaden finns detdärför skäl att ompröva väsentliga delar av den finansieringsverksamhet sombedrivs via de regionala utvecklingsfondema. En betydande del av de resursersom utvecklingsfondema har lill sill förfogande för all lämna lån ochulvecklingskapital bör i stället, tillsammans med medel från andra håll,utnyttjas för tillskoll av egel kapital lill förelagen. Dessutom bör delövervägas all så långt del är möjligt ersätta andra delar av statensutlåningsverksamhel med olika former av garantigivning som underiättarfinansiering på kapitalmarknaden. Förelagensriskkapilalanskaffning skall normalt ske genom den rie marknaden och på de villkor som där gäller. Från flera håll, bl. a. i näringslivet, framförs emellertid synpunkten all riskkapilalförsöijningen är ell problem för många tillverkningsförelag. Del finns därför anledning all närmare studera de eventuella problem som kan finnas i samband med 22 kapitalbildningenoch hur dessa i så fall kan lösas med bibehållna krav på Prop. 1989/90:88rättvis fördelning. Ettväl fungerande näringsliv fömtsätter en bred och mångsidig bedömning av olikainvesleringsallemaliv. I den statliga ägamlredningens belänkande (SOU 1988:38)betonas därför viklen av all del i ekonomin finns en mångfald ägare med olikauppbyggnad, huvudmannaskap och verksamhetsinriktning. Utredningen pekade ocksåpå behovet av en klar och väl fungerande ägarfunktion. Utvecklingen under1980-lalet har visat all del statliga ägandet i dessa avseenden har en viktiguppgift. Genom effekliviseringar och ökad lönsamhet i de statliga förelagen harinvesteringsulrymme skapats, som bidragit lill industriell utveckling ochtryggad sysselsättning inom vikliga områden. Delär angelägel att den statliga företagssektorn även fortsättningsvis och i ännuhögre grad än hillills kan bidra lill en sund och vital näringslivsulvecklingi landet. Staten bör som ägare och med bibehållen affärsmässighet även iframliden kunna spela en väsentlig roll i svenskt näringsliv. För all leva upplill denna målsättning är del nödvändigt all fömtsättningar skapas för allägarfunktionen kan utövas rationellt och all erforderligt kapital kan ställaslill förelagens förfogande. Enviktig del i näringspolitiken är atl skapa fömtsättningar för en ändamålsenliginfrastmktur i samhället. En god kvalitet på exempelvis transportsystem ochtelekommunikationer är av central betydelse för den ekonomiska tillväxten. Utbyggnadenav infrastmkturen skall ske med beaktande av högt ställda miljökrav. En välfungerande samhällsplanering har betydelse för möjligheterna att begränsatransportbehovet i samhället. a. samplanering av bosläder ocharbetsplatser kan kollektivtrafiken ges goda fömtsättningar varvidmiljöproblemen kan begränsas. Gmndemaför trafikpolitiken fastställdes genom riksdagenstrafikpolitiska beslut . Del övergripande målet är all erbjuda medborgamaoch näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker ochmiljövänlig trafikförsörjning lill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad.Motsvarande mål har också fastlagts för telekommunikationema. Näringslivelskrav på kommunikationssystemen är av olika slag. ökat behov avrationaliseringar i form av bl. a. förbättrad materialadministration ökarkraven på transportsystemens lidsprecision och flexibilitet. Dennautveckling kommer sannolikt atl förslärkas på 1990-lalel genom all storföretagen inför datoriserade produklionsslymingssyslem mdlan olika produktionsenheter där transportema är en alltmer integrerad del av produktionskedjan. Detta understryker behovet av ändamålsenliga tele kommunikationer bl. a. för dataöverföring. Vadgäller persontransporter aktualiseras alltmer kraven på snabbhet Prop.1989/90:88 och turtäthet. Bakom dessa behov ligger bl. a. den ökande andelenkunskapsberoende verksamheter och önskan all kunna arbetspendla också överlängre avstånd. Kravenpå effektiva kommunikationer aktualiseras också av en fortsattintemationalisering vad gäller handel och kunskapsförsörjning. Utvecklingeninom ett med öppna gränser kommer all medföra ytteriigare krav påtransportsystemen och därmed på utformningen av infrastrukturen. Också en ökadtransillrafik genom från våra grannländer påverkar utformningen avtransportsystemen. Denna utveckling måste mötas med bl. a. en ökad kombitrafikför in- och utrikestrafik. Mot den bakgrunden bör särskild vikt läggas vidsäkra och kapacitetsstarka länkar mellan de svenska och de europeiska väg- ochjärnvägsnäten. Underhålls-och investeringsbehoven vad gäller infrastrukturen inom väg- ochjärnvägssektorn är fram mycket omfattande. Frånnäringspolitiska utgångspunkter finns starka skäl för att förbättraIransportinfraslmkturen. är del inte möjligt atl över statsbudgetenanvisa medel till transportsektorn i tillräcklig omfattning för att avhjälpade brister som finns. Huvudproblemet är således av finansiell karaktär inomvissa delar av transportsektorn, dvs. för väg och järnväg. Även för lokal ochregional kollektivtrafik är resursanspråken mycket större än de budgetmedel somavsätts. Moldenna bakgrund krävs nu ställningstaganden lill vissa principfrågor rörandefinansieringen av underhåll och investeringar i väg- och järnvägsnäten samtell uppföljande arbete med alt utforma ändamålsenliga finansieringslösningarsom bygger på dessa principer. Utgångspunkten bör vara all nödvändigaförbättringar av infrastmkturen finansieras utanför statsbudgeten. 1 avvaktanpå resultatet av arbetet med att finna nya finansieringsformer och för attåstadkomma en snabbare utbyggnad än vad som är möjligt inom ramen för anslagentill och bör vissa ålgärder vidtas. En särskildinfrastrukturfond bör därför inrättas för investeringar i järnvägar ochkollektivtrafik. Problemenall finna former för alt finansiera och lösa infrastrukturen har en särskildkaraktär och svårighetsgrad i storstadsområdena. Där är inte bara behovenstörst. Konkurrensen om mark, pengar och personella resurser är där hårdare äni andra delar av landet. Detta motiverar att dessa frågor hanteras i särskildordning genom alt särskilda förhandlare en för varje storstadsområde får iuppdrag att i samarbete med bl. a. kommuner, landsting och näringsliv utarbetaöverenskommelser i syfte att förbättra trafikförsörjningen och minskamiljöolägenheterna från trafiken.