prop · GD0379 · 1989-12-31 00:00:00 — Enavkortad och koncentrerad domamlbildning fömtsätter som utredningenkonstaterat en omfattande planering och en viss omfördelning av befintligatjänster. Det senare gäller framför allt de allmänna domstolama där antalet lingsfiskalsplalseröverstiger antalet adjunklionsplatser med köbildning till adjunklionen somföljd. En snabbare genomströmning inom varje moment av domamlbildningen fömtsätterdärför all antalet befintliga lingsfiskalsljänster minskas medan antalet adjunklionsplatseri hovrätt utökas. Det behov av domarpersonal som uppkommer i lingsrältema, omett antal lingsfiskalsljänster tas bort, kan läckas dels genom all vissa fiskalstjänsleromvandlas lill rådmansljänsler, dels genom all lingsrältema tilldelasassessorer för alt fylla det behov av domare för vikariats-och förslärkningsbehovsom bmkat liUgodoses med fiskaler. Någonlika radikal omfördelning av tjänster lorde åtminstone inte för närvarandebehövas vid de allmänna förvaltningsdomstolama. Där finns ingen nämnvärdobalans i fördelningen av de skilda ulbildningsljänstema, och domamlbildningengår också betydligt snabbare än inom de allmänna domstolama. remissinstanser har kritiserat att del i domamtredningens belänkande intefinns någon detaljerad och klarläggande analys av hur tjänsterna skallfördelas om i praktiken. Beredningen av frågan om vilka tjänster och domstolarsom bör beröras av omfördelningen måste emellertid, som jag ser del, överlåtaspå och domstolama. Som utredningen påpekar måste förändringarav det här slaget genomföras successivt och flera olika faktorer beaktas. Dithör den nuvarande tjänsteslmkturen, åldersammansättningen hos tjänstgörandedomare, när en viss tingsfiskal-sljänst blir ledig, behovet avutbildningstjänster inom ell visst område m.m. Densjälvklara utgångspunkten för omfördelningen är att antalet utbildningstjänsterskall anpassas så all den som börjar på domarbanan skall kunna genomförautbildningen fram till assessorsförordnandel inom de lidsramar som jag harförordat här. Jagvill erinra om all regeringen bemyndigat mig att tillkalla en kommittémed uppgift alt se över domslolamas uppgifter, arbetssätt och organisation(dir. 1989:56). Resultatet av kommitténs arbete kan självfallet komma all fååterverkningar på domamlbildningen. Delsamma gäller frågan om handläggningen avsocialförsäkringsmålen som jag lar upp i min anmälan till 1990 årsbudgetproposition. 5.2 Förkortad adjunktionstid övergångsvis Prop. Detär angeläget att snabbt genomföra de förslag jag nu gått igenom. För attåstadkomma detta behövs särskilda ålgärder beträffande de fiskaler i hovrältskarriärensom väntar på eidjunktion. Många av dessa har redan tjänstgjort itingsrätt och har således prövats i domaryrket. Jagdelar utredningens bedömning att adjunktionsliden för dessa mycket erfarna fiskalerbör kunna göras kortare än de annars föreskrivna nio månadema. I likhet medutredningen anser jag att en lämpligt avvägd tid i dessa fall är sex månader.En sådan ordning ökar genomströmningstakten på adjunktionsplatsema och minskarkön av fiskaler som väntar på adjunktionsplats. Jagavser därför att föreslå regeringen att besluta om en övergångsreglering medkortare adjunktionstjänstgöring för dem som förordnats till fiskal före de nyareglemas ikraftträdand»; och som före adjunklionen tjänstgjort minsl iunderrätt. Dennyordning i fråga om meritvärderingen och domamlbildningen som jag har förordatbör kunna börja tillämpas . Men som jag redogjort för i delföregående kommer den snabbare domamlbildningen att behöva genomförassuccessivt. Vissa regionala skiUnader kan också fömtses inledningsvis. Dennya ordningen för meritvärdering bör lämpligen tillämpas vid tiUsättning avtjänster som utlysts efter genomförandel. Någrasärskilda övergångsbestämmelser utöver dem jag har behandlat i föregåendeavsnitt anser jag inte behövs. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen delsföreslår alt 1. godkännade riktlinjer fär tillsättning av domartjänster efter en skicklighetsbedömning som jag har förordat (avsnitt 2.1), 2. godkännade riktlinjer i fråga om en avkortad och sammanhål len domamlbildning som jag har förordat (avsnitt 4.1), 3. ladel av vad jag i övrigl anfört om meritvärderingen och domarbanan. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition förelägga vad som föredraganden har anfört för den åtgärd eller det ändamål sorn föredraganden har hemställt om. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1988:53) Prop. Domarbanan Utbildning och meritvärdering Bilaga 1 Betänkandetinnehåller förslag dels i fråga om meritvärderingen vid tillsättning avdomartjänster, dels beträffande domarbanans utformning. Förslagen föreslås trädai kraft . Enligt11 kap. 9 § andra stycket regeringsformen skall vid tillsättning av statligatjänster avseende fästas endast vid sakliga gmnder, såsom förtjänst ochskicklighet. Med förtjänst avses den vana som har förvärvals genom föregåendetjänstgöring. 1 praktiken har förtjänsten oftast ansetts innebära delsamma somantalet tjänsteår. Med skicklighet bmkar förstås lämpligheten förbefallningen, visad genom teoretisk och praktisk utbildning samt den dittillsvarandetjänstgöringens art. Regeringen beslutade all ökad vikt skulleläggas vid skickligheten vid tillsättning av statligt reglerade tjänster. Dettakom till uttryck genom en ändring i 7 a § anställningsförordningen (1965:601),enligt vilken Ijänstetillsättning skall ske på gmndval främst av skicklighetenför arbetsuppgiftema i tjänsten. Enligt motiven borde förtjänsten bliutslagsgivande bara vid lika eller i stort sett lika skicklighet. Sedermera harprincipen all skickligheten skall tillmätas särskild betydelse vidmeritvärderingen också lagfästs genom en ändring i 4 kap. 3 § lagen (1976:600)om oflfentlig anställning. Vidtillsättning av ordinarie domartjänsler i den s.k. rådsklassen, som omfattar tjänslemasom hovrättsråd, kammarrättsråd saml rådman i tingsrätt och länsrätt, tillämpasav gammal hävd ell särskilt syslem som bygger på förtjänslfaktom. Enligt dettasystem tillsätts tjänslema i regel med den sökande som först inträdde pådomarbanan, dvs. har den tidigas-le böljedagen som domaraspirant i hovrätteller kammarrätt. Denna s.k. börjedagsregel fömtsätter i princip all sökandenhar genomgått domamlbildningen och blivit slutligt godkänd för domarbanan,dvs. har förordnals som assessor. Regeln skapar tillämpningssvårigheler när detgäller alt bedöma sökande med olika bakgmnd, eftersom domamlbildning och assessorsförordnandeinte är någon nödvändig fömtsättning för all få en domartjänsl. Det har vidarevuxit fram ett behov av alt fästa särskilt avseende vid erfareriheter avbetydelse för domaryrkel som en sökande fått genom annan tjänstgöring ändomstolstjänstgöring. Detta önskemål har tillgodoselts inom ramen för börjedagsregdnpå så sätt atl en sådan sökande enligt etl schabloniserat syslem tillgodoräknaslängre lid än vad som svarar mot den verkliga liden efler börjedagen. Enav utredningsuppgiflema har varit att lägga fram förslag till ell merilvärderingssystemsom innebär atl skickligheten skall sällas främst vid tillsättning av alla domartjänsler.Redan i dag tillämpas ell sådant system vid tillsättning av tjänster utområdsklassen. Ilinje härmed föreslås alt alla ordinarie domartjänsler skall tillsättas efter en skicklighelsbedömning. Del betonas atl bedömningen skall omfat ta all relevant erfarenhet. Det anses dock inte vara möjligt att ge sådana 29 anvisningar beträffandevärdet av olika meriter att det skulle bli möjligt att Prop. 1989/90:79 graderasökandena genom en enkel räkneoperation. Däremot anges de Bilaga 1 viktigaste meritemaför en domartjänst och vägledande principer för bedömningen av deras värde.Förslagen om formema för att skaffa erforderligt beslutsunderlag och för allpröva sökandenas meriter ges en mer konkret utformning. Det betonas, alt formemaför förfarandei har stor betydelse för all garantera att tillsältningama görspå objektiva och sakliga gmnder. Avgmndläggande betydelse för en meritvärdering som sätter skickligheten främstär alt del är de krav som är förenade med tjänsten som bestämmer vilka faktorersom skall beaktas och hur tungt de skall väga. Vissa behörighetsvillkor harlagts fast i författning. En domare skall vara lagfaren, dvs. ha avlagt juriskandidatexamen eller juristexamen, saml vara svensk medborgare. Del betonas ibetänkandet att de krav som hämtöver bör uppfyllas av en domare har sin gmnd i domslolamascentrala ställning i rättssamhället. Rättssäkerheten och allmänhetens tilltro lillrättsväsendet är beroende av all domstolamas avgöranden är av hög kvalitet ochfria från ovidkommande hänsyn. Bland de krav som bör ställas på en god domarenämns i betänkandet självständighet, yrkesskicklighet, gott omdöme och förmågaalt uppträda på ett balanserat och förtroendeingivande sätt. Detta är generellakrav som bör gälla för aUa domartjänsler. Den domstol vid xilken tjänsten skalltillsällas föreslås få tillfälle att ange om del finns skäl alt dämtöver uppsläUanågot särskilt krav för just den tjänsten. De faktorer som föreslåsfå betydelse för skicklighetsbedömningen delas in i gmppema teoretisk och praktisk utbildning, personliga egenskaper och yrkeserfarenhet. Vid bedömningen bör stor vikt fästas vid de personliga egenskaperna hos dem som söker domartjänst. Också yrkeserfarenheten utgör en mycket viktig bedömningsgmnd. Det betonas att bredden av sökandenas yrkeserfarenheter bör tillmätas särskild betydelse. Rent gene rellt slås fast all meritvärdet av en viss yrkeserfarenhet ställd i relation till den sökta tjänsten måste bedömas med hänsyn lill arbetsuppgifter nas innehåll och omfattning, den tid som den sökande haft den ifrågava rande sysslan, det sätt på vilket arbelet ulförts och vilka andra erfarenheter som sökanden kan åberopa. Genomgången domamlbildning och dom stolsijänstgöring bör tillmätas ett särskilt meritvärde. Del får emellertid anses vara ell allmänt intresse all erfarenheter av annan juridisk verksam het liksom samhällserfarenheter i övrigl finns representerade bland do marpersonalen. Den sökande som vid sidan av domstolsijänstgöring kan uppvisa viss tids erfarenhet av annat kvalificerat arbete kan därför komma atl ges företräde framför sökande som har tjänstgjort enbart i domstol. Bland de yrkeserfarenheter som vid sidan av domstolsijänstgöring bör tillmätas särskilt meritvärde nämns bl. a. lagstiftningsarbete, tjänstgöring som föredragande i högsta domstolen och regeringsrätten, tjänstgöring inom advokat-, åklagar- eller exekutionsväsendet och kvalificerad juridisk tjänstgöring vid de statliga verken. Också sökande ulan domamlbildning bör kunna komma i fråga för domartjänsl. I första hand bör detta gälla tjänster i rådsklassen. De som inte är domamtbildade får konkurrera om 30 domartjänstemapå gmndval av sina meriter med dem som har sådan Prop. 1989/90:79utbildning. Här avses framför allt sökande som har kvalificerade arbets- Bilaga 1 uppgifter inom andra delar av rättsväsendet. Vidlika skicklighet får förtjänsten vara utslagsfaktor. Vid beräkning av förtjänstenbör i princip hänsyn tas lill all tidigare anställning. Börjedags-regelnföreslås således helt slopad som bedömningsgmnd vid tjänstetillsättningar. Beträffandeförfarandei vid tjänslelillsättningarna är utgångspunkten att aUa ordinarie domartjänsleräven i fortsättningen skall tillsättas av regeringen och i samma omfattning somför närvarande föregås av ledig-förklarande och tjänsleförslag. Del föreslåsall tjänsleförslagsnämnden, liksom , skall avge tjänsleförslagen ochhandha del praktiska förfarandet kring de tillsättningar där förslag skalllämnas. Nämnden bör utökas med en ledamot som utses på förslag av TCO-S. Dendomstol där tjänsten finns bör vara tillförsäkrad ell visst inflytande på Ijänstetillsältningen,eftersom del är där som domaren skall vara verksam och kunna fungera. Delföreslås därför att domstolen får tillfälle atl yttra sig i tillsättningsärendetulom då del gäller tjänsten som chef i domstolen. Tillfälle till yttrande börlämnas domstolen sedan tjänsleförslagsnämnden lämnat sitt förslag. Del börankomma på domstolens chef att avge yttrandet på domstolens vägnar. Förall ett säkert urval skall kunna göras bland dem som söker en domartjänst ärdet av vikt att så många lämpliga urvalsinstmment som möjligt används. Delviktigaste urvalsinstmmenlel är referensema. Referenser bör inhämtas frånflera personer och de uppgifter som lämnas skall dokumenteras. Tjänsleförslagsnämndensförslag skall förses med motivering. Domamlbildningenoch domarkarriären är uppbyggda efter samma principer inom de aUmänna domstolamaoch de allmänna förvaltningsdomstolama. Den egentliga domamlbildningen inledsmed tjänstgöring som aspirant i hovrätt eller kammarrätt. För tillträde lill ensådan tjänst krävs juris kandidatexamen eller juristexamen och notariemeritering.Om aspiranlljänslgöringen, som normalt pågår , blir godkänd förordnasaspiranten till fiskal. För att fiskalen sedan skaU kunna bli slutligt godkändför domarbanan och således förordnad lill assessor krävs att han eller honefter fiskalsförordnandel har tjänstgjort som domare i en tingsrätt ellerlänsrätt under samt under minsl deltagit somadjungerad ledamot i hovrätten eller kammarrätten. För domamlbildningen krävsformellt sett en sammanlagd tjänstgöringstid och . I deallmänna domstolama tar dock utbildningen fram lill del slutliga godkännandet,assessorsförordnandet, i praktiken betydligt längre lid. Enligtförslaget bör domamlbildningen alltjämt innehålla tre obligato riska inslag, nämligen aspiranltjänstgöring, underrällstjänslgöring och adjunklion. Utbildningstiden skall dock koncentreras så att den moisvarar 31 minimitidema för varjeobligatoriskt moment. Härigenom uppnås den Prop. 1989/90:79 fördelen attden enskilde domaraspiranten får bättre överblick över sin Bilaga 1tjänstgöring vilket bör underlätta den personliga planeringen. Vidare ger enmer koncentrerad och dänned kortare ulbildningsperiod större utrymme för enreell prövning av domaraspirantens lämplighet som domare. Denförsta tjänstgöringstiden, aspiranlljänslgöringen, föreslås pågå under enbestämd lid av . Under den liden bör aspiranten ha en tidsbegränsadanställning. Om aspiranten fortfarande efter den tiden bedöms som lämplig för domaryrkelförordnas han tiU fiskal. Anställningen övergår då till entillsvidareanställning. Därmed uppnås samma anställningstrygghet som gällerför övriga statligt anställda. För den obligatoriska underrättstjänstgöringenföreslås en minsta lid och för adjunklionen en minsta tid om niomånader. 1 motsats till vad som gäller uppställs inte något krav på visslids tjänstgöring som fiskal i överrätten. Tjänstgöringenskaraktär av utbildningstjänstgöring betonas. Del föreslås av varje fiskalsaspiranloch varje fiskal som inte är adjungerad ledamot skall få en särskildhandledare. Vidare understryks vikten av all fiskaler i underrätt intetilldelas arbetsuppgifter i större omfattning än vad som är lämpligt med hänsynlill vars och ens erfarenhet av arbete i domstol. Del föreslås också alt densom genomgår domamlbildningen skall tilldelas betyg efter varje obligatorisktmoment. Den som blivit förordnad som fiskal men sedan ändå bedöms vara olämpligför domaryrkel bör fortsättningsvis inte användas i den dömande verksamheten. Hanfår då i stället i nom ramen för sin anställning tilldelas uppgifter somföredragande. Assessorernakommer atl behöva användas på ell mer flexibelt sätt . Den vikariats-och förstärkningsljänslgöring som utförs av fiskaler kommer att läggas på assessorema.Assessorerna fömtsätts också tjänstgöra utanför domstolarna innan de sökerordinarie domartjänst. Som framhållits i meritvärderingsdelen anses det varaen fördel om domare har erfarenhet också av annan tjänstgöring ändomstolsarbete. Som en naturlig konsekvens av denna inställning färordas engenerösare linje i fråga om beviljandet av tjänstledigheter för icke ordinariedomare. Det framhålls att det är viktigt att möjlighetema för de domamtbildadeatt skaflfa sig erfarenheter utanför domstolsväsendet sprids inom landet.Eftersom domamlbildningen enligt den föreslagna modeUen skall genomföras i ettsammanhang ligger del i sakens natur alt den som genomgår utbildningen får utrymmeför att vara tjänstledig för' verksamhet utanför domstolarna först efterassessorsförordnandet. Enomfördelning av domartjänster mellan icke ordinarie och ordinarie bedöms blinödvändig i fråga om de aUmänna domstolama. Det föreslås atl antalet lingsfiskalsljänsterminskas. I viss utsträckning bör dessa ersättas med ordinarie rådmanstjänster.Det behov av ytterligare domarpersonal som uppkommer när antalet lingsfiskalerminskar får i övrigt täckas av assessorer. Vidare föreslås att antalet adjunklionsplatseri hovrätt utökas. Ibetänkandet föreslås all en öppnare attityd bör intas lill all utnämna domare bland jurister som hell eller delvis saknar domamlbildning. En sådan förändring underiättas av ai:l börjedagsregdn överges och domar- 32 tjänslema i ställettillsätts efler skicklighet. sätt att låta välmeriterade Prop. 1989/90:79jurister som är allvarligt intresserade av domaryrkel få möjlighet alt prövaBilaga 1 på detta är all förordna dem lill adjungerade ledamöter i överrätt. Redanidag finns bestämmelser i överrättsinstmklionerna som medger detta i fråga omvissa yrkesgmpper. Det föreslås atl möjlighet till sådan adjunklion också börges till andra väl kvalificerade jurister som bedöms kunna komma i fråga för endomartjänsl och som har anmält intresse för detta. Ävenbeträffande redan utnämnda ordinarie domare föreslås en generösare linje ifråga om tjänstledigheter. För all undvika att ordinarie domartjänsterupprätthålls som vikariat föreslås också alt ordinarie tjänster i ökadutsträckning skall föras över stal när innehavaren av tjänsten är tjänstledig. Ibetänkandet förs tillgången till fortlöpande utbildning fram som en faktor avbetydelse för domaryrkels attraktionskraft. Sålunda betonas vikten av attsärskilda utbildningsinsatser görs för såväl de icke ordinarie domama som förde domare som innehar en ordinarie domartjänsl. Förteckning över remissinstansema Prop. Efterremiss har yttranden över beliinkandel (SOU 1988:53) Domarbanan Utbildningoch meritvärdering avgetts av högsta domstolen, regeringsrätten, justitiekanslem,riksåklagaren, bostadsdomslolen, försäkringsöverdomstolen, , tjänsleförslagsnämndenför domstolsväsendet, notarienämnden, rikspolisslyn;lsen, datainspektionen, ,, , arbetsdomstolen, statens va-nämnd,patentbesvärsrällen, statskontoret, riksrevisionsverkel, koncessionsnämnden förmiljöskydd, , , hovrätten över och ,hovrätten för , hovrätten för Nedre , hovrätten för ÖvreNorrland, kammarrätten i , kammarrätten i , kammarrätten iSundsvall, kammarrätten i , , ,, , , , , , hyresnämnden i ,hyresnämnden i , länsrätten i , länsrätten i Malmöhuslän, länsrätten i och Btjhus län, länsrätten i , länsrätteni , försäkringsrätten för , försäkringsrättenför , försäkringsrätten för , i ,i , i , i ,i län, i ,, . Södra Roslags tingsrätt, Tierpstingsrätt, , , ,, , , ,, , , , , , , , , , länsrätten i Södermanlandslän, länsrätten i län, länsrätten i , ,. , ,(), , , . Föreningen vid Sverigesallmänna advokatbyråer. Föreningen och Föreningen . CentralorganisationenSACO/SR har överlämnat ett remissyttrande från medlemsförbundet . Yttrandenhar också inkommit från rådmannen , tjänstgörande fiskaler vid Götahovrätt och kammarrätten i saml Föreningen yngre jurister vidförsäkringsrätten för . Proposition......................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 1 Inledning.......................................................... 2 2 Meritvärderingen ............................................. 3 2.1 Skicklighelsbedömning som lillsätlningsgmnd........ 3 2.2 Värderingsgmndema....................................... 7 Personliga egenskaper........................................... ... 8 Meritvärdet av domamlbildningoch domstolsijänstgöring 10 Yrkeserfarenheter i övrigtm. m............................... .. 10 Andra sakliga gmnder............................................ .. 12 2.3 Förtjänstensom ulslagsfaklor vid lika skicklighet 13 3 Förfarandei vid tiUsättningav domartjänster........... .. 14 3.1 behålls ....................... 14 3.2 Tjänsleförslagsnämndenssammansättning.......... .. 14 3.3 Närmare om förfarandei i tjänsleförslagsnämnden 16 3.4 Domstolens medverkan itillsättningsärenden....... 18 4 Domarbanan .................................................... 19 4.1 Domamlbildningen bör förkortasoch fuUgöras i ett sammanhang 19 4.2 Innehållet i domamlbildningen........................... .. 22 4.3 Vitsord under domamlbildningen........................ .. 24 4.4 Tjänstledighetsfrågor..................................... .. 25 5 Vissa frågor inför ettgenomförande av förslagen..... .. 27 5.1 Omfördelning av domartjänsler......................... .. 27 5.2 Förkortad adjunktionstidövergångsvis .............. .. 28 5.3 Genomförande ............................................. .. 28 6 Hemställan....................................................... .. 28 7 Beslut............................................................. .. 28 Bilaga1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1988:53) Domarbanan Utbildning och meritvärdering..... 29 Bilaga2 Förteckning över remissinstansema......... .. 34 Tryckeri, 1990 35