prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Kalkyler som jordbmksnämndenupprättade i samband med sockemtredningen visade attproduktionskostnaden var i stort sett densamma för både potatis- och spannmålsbaseradglykos. Försvinner även denna del av potatisstärkelseproduktionen torde produktionskostnaderaaför kvarvarande produktion bli så hög att hela produktionen försvinner. ---- Medhänsyn till de relativt stora effekter som reformen kan ha förflera andra produktionsgrenar har JN svårt att se motiven till att just stärkelseproduktionenföreslås få ett särskilt stöd under en övergångsperi- Prop. 1989/90:146 od. 16.14Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: När det gäller fabrikspotatis harKD i sitt remissyttrande över jordbmksnämndens utredning "socker,sötmedel, sprit och stärkelse" förordat att riksdagsbeslut ompotatispreferens vid sprittillverkning upphävs och att rabatteringssystemetupphör. Det bör dock beaktas att rabatteringssystemet i praktiken fyller sammafunktion som ett gränsskydd. 16.41 Länsstyrelseni : Inga nedskärningar av potatisodlingen kan accepteras förrän sekundära effekter utretts och de på ett tillfredsstäl lande sätt åtgärdats. Länsstyrelsendelar utredningens uppfattning att stärkelsen bör bli före mål för förhandling i de fortsatta GATT-förhandlingarna. bör därvid eftersträva en lösning som innebär konkurrensneutralitet mellan och .-- ------ Gränsskyddeti form av införselavgift för stärkelse till livsme delsändamål eller prisnedsättning för stärkelse till tekniskt ändamål kan endast i den takt EG reducerar sina exportsubventioner eller i enlighet med framtida GATT-regler. 16.42------------------------------- Länsstyrelseni län: En nedläggning av fa brikspotatis- och sockerbetsodlingen kommer att medföra utslagning av åtskilliga jordbmk. För regionen skulle detta få svåra följdverkningar. Odlingaraabör, enligt mening, behålla sin nuvarande omfattning--- . Länsstyrelsenanser att skall sträva efter en likabehandling av stärkelsen ikonkurrenshänseende jämfört med norra tiUs en varaktigöverenskommelse nås i GATT-förhandlingarna. 16.67Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Det nuvarande tvånget att användafabrikspotatis tiU en stor del av den inhemska sprittillverkningen harförhindrat fördelar i form av bättre kvalitet, rationaliseringar vid eneffektivare lagerhantering och bättre utnyttjande av rektifieringsan-läggningarhos . Samtidigtsom förväntade prisfall på spannmål möjliggör ekonomiska vinster vid enövergång till spannmålsbaserad sprit, kommer förslaget att medföra möjligheteratt använda även andra sädesslag än vete för sprittillverkning. 1 dettasammanhang skall framhållas att i hög grad tillmäterframgången med export av vodka vara en följd av möjligheten att erhållaråsprit med hög och jämn kvalitet baserad på spannmål. Vi anser att LAG:s förslagi detta hänseende är en entydigt positiv åtgärd. 16.71Kooperativa förbundet: KF tillstyrker LAG:s förslag att rabatte ringssystemet för industriellt använd stärkelse avvecklas. KF tillstyrker även förslagen att potatis inte särskilt skall förordas som råvara vid pro duktion av konsumtionssprit för inhemsk förbmkning samt att andra 145 10 1989/90. 1 saml Nr 146. bestämmelserom avgifter vid val av vissa råvaror i produktionen bör Prop. 1989/90:146 avskaffas. ---- Viföreslår att offentliga medel framöver kan avsättas för att främjakvaliteten och kvalitetskontrollen på matpotatis. 16.72Landsorganisationen i : Fömtsättningarna för att slopa den rabatt på råvamprisetsom den svenska stärkelseindustrin har fått finns enligt LO:suppfattning inte. Rabatten är i praktiken ett gränsskydd och bör därförbehandlas som ett sådant, det vill säga hanteras inom ramen för GATT-överläggningama.LO stöder därför inte arbetsgmppens förslag. 16.74Lantbrukarnas riksförbund: Stärkelseindustrin har gjort storainvesteringar i anläggningar, laboratorier och FoU. Det skulle vara mycketolyckligt om detta framtidsinriktade arbete genom ett politiskt beslut görsvärdelöst. Stärkelse har visat sig vara en mycket intressant råvara med ettbrett användningsområde. kan ur denna utvecklas produkter somvolymmässigt ger underlag för intressanta alternativ för svensk växtodling. LAG:s förslag släcker alla sådana ambitioner. Effekten blir att svensk-odladfabrikspotatis inte kan användas vid tillverkning av stärkelse för teknisktändamål och inte heller till livsmedel och konfektyrer som skall exporteras. Bränneripotatisenkommer att ersättas av spannmål. Vad som kan bli kvar är stärkelse som användstill livsmedel. Den sammanlagda effekten blir att en mycket betydandereducering av odlingen och den industriella verksamheten måste ske. Det är t.o.m.tveksamt om det går att upprätthålla odling och stärkelseproduktion enbart fördet inhemska behovet till livsmedelsändamäl. Dessaföljder kan förhindras om rabatteringssystemet för industristärkelse ochtekniken för råvamkostnadsutjämning behålls. LRFföreslår att gränsskyddet bibehålls för all stärkelse, dvs. samma principer börgälla även för vetestärkelse. Likaså bör prisnedsättningssy-stemet förstärkelse till den tekniska industrin bibehållas eftersom detta i praktiken ärett gränsskydd. Fabrikspotatis till sprit bör även i fortsättningen användassom råvara vid tillverkning av konsumtionssprit. Närdet gäller matpotatis anser LRF att det även i fortsättningen bör vara möjligttill ingrepp på marknaden. Sådana bör dock endast ske vid mera betydandeobalans på marknaden. 16.80Svenska lantarbetareförbundet: Fömtsättningarna för att slopa den rabatt på råvamprisetsom den svenska stärkelseindustrin har fått finns enligt SLF: suppfattning inte. Rabatten är i praktiken ett gränsskydd och bör därförbehandlas som ett sådant, dvs. hanteras inom ramen för GATT-överiäggningarna.Det utväcklingsarbete som bedrivs med syfte att ta fram nya produkter urpotatis bör ges möjlighet att fortsätta. SLF stöder därför inte arbetsgmppensförslag. SLFanser vidare att den rekommendation som är vägledande för tillverkning av konsumtionssprit bör finnas kvar. 16.88 : SLIM ansluter sig till gmppens Prop. 1989/90:146 bedömning att det är väsentligt att utveckling av nya produkter och pro- Bilaga 2 duktionsprocesser inte hämmas genom utifrån pålagda restriktioner om råvaruanvändning.1934 års riksdagsbeslut bör upphävas. Rabatteringssystemetför industristärkelse är, enligt SLIM, att betrakta som ett importskydd och bördärför behandlas som sådant i de fortsatta GATT-överläggningama. De föreslagnaövergångsåtgärderna för stärkelseindustrin blir därmed inte nödvändiga. 16.89 : Det är enligt TCO:s mening angeläget att undviker att genom ensidig neddragning av stöd och subventioner utan motsvarighet i andra länder slå undan gmnden för den inhemska, potatisbaserade stärkelseförädlingen. 17.10Lantbruksstyrelsen:-- En avveckling av marknadsreglering en kommer inte i sig att leda till några större volymeffekter om produktio nen inte överstiger konsumtionen inom landet. Lantbmksstyrelsenfömtser att en omstmkturering av sockemäringen kan komma att ske. En sådanförändring helt på branschens villkor kan leda till att åtminstone braken påGotland och läggs ned. En geografisk koncentration av odlingen blirföljden. Styrelsen anser att näringen bör ges möjligheter att utvecklas föratt kunna möta en framtida internationell konkurrens och krav påmiljöinvesteringar. Av samma skäl bör utvecklingen av nya produkter medsockerbetan som råvara stimuleras. En omstmkturering av sockemäringen bör inteske utan att staten prövar behoven av att av regionalpolitiska skäl bibehållasockerbetsodlingen på , och delar av sydöstra . Dock börett regionalpolitiskt stöd för sockeraäringen vägas mot effekteraa av andraregionalpolitiska insatser i resp. region. Vadgäller den framtida prisbildningen anser styrelsen att det finns starka skälför ett anbudsförfarande vid kontraktsteckning. Därigenom bibehålls denrelativa lönsamheten mellan sockerbetsodlingen och övrig vegetabilieproduktion. 17.13Statens jordbruksnämnd: När priset faller på alla andra jordbmksproduktertorde det bli ett pristryck även på sockerbetor (under fömtsättning att en frianbudsgivning kommer tiU stånd). Bibehålls nuvarande relativa lönsamhetsbalanskan ett sockerbetspris på /kg beräknas ---- .Sockerbetomas goda lönsamhet jämfört med andra grödor bör leda till att prisetfaller ytteriigare. Frianbudsgivning torde leda till att jordbmkare som inte odlar betor och jordbmkare som odlar betor men har ledig maskinkapacitet kommer att "ta" arealer. Eftersom det finns stordriftsfördelar(upptag ning) i betodlingen kommer den troligen att koncentreras till de större 147 gårdaraa.Kan odlarna hålla samman sin organisation och bilda en utbuds- Prop.1989/90:146 kartell kan det bli möjligt att dämpa prisfallet. Pågmnd av att stora kvantiteter måste transporteras begränsas området för betodlingen.Av jordbmksnämndens utredning "produktionsfömtsättningar försockerbetsodling under olika bmk" framgår att transportfaktorn spelar enavgörande roll för betodlingens lokalisering vid längre avstånd. Omman vid en avveckling av den interna marknadsregleringen låter () och betodlares centralförening (SBC) skötakontraktsteckningen utan ingrepp från staten kommer denna sannolikt att ske påungefar samma sätt som . Det kommer dock troligen att bli ännu mindretilldelning av areal till nya odlare. SSA: s intresse är att ha kvar bra odlareoch byta ut sämre. Man har inget intresse av att experimentera med för månganya okända odlare. intresse sammanfaller med SSA:s. En sådanordning ger också odlarna möjlighet att hålla uppe betpriset trots prisfalletpå andra grödor. SSA kommer troligen att begära prissänkning i takt medkostnadsstegringen för bolaget. att sockerbetsodlingen skall konkurrera med andra grödor och sockerbetomafå ett pris som ger rätt lönsamhet i förhållande till andra grödor, så måstesamhället ingripa på något sätt. Detsamma gäller om man vill ha ettimportutrymme för socker. Fråganär då på vilket sätt samhället skall styra odlingen. Ett sätt är att staten gören upphandling av odlingskontrakt som sedan överlåtes på SSA. Ett annat är attstaten genom lagstiftning reglerar odlingen. En tredje metod är att statenskriver avtal med SSA om odlingens storlek, om prissättningen och om hurkontraktsteckningen skall gå till. 17.14Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KD anser att utrymme bör finnasför import av socker. Det bör få ankomma på näringen själv att fatta beslut omlämplig bmksstmktur. Konsumenterna bör få del av produktivitetsvinster videventuell nedläggning av betbmk. Regionalpolitiskaskäl har åberopats för att ha kvar ö-bmken, framför aUt på . Detbör prövas om stöd till sockertillverkning är det effektivaste sättet attstödja sysselsättningen på eller om någon annan insats ger större utdelning. 17.23Näringsfrihetsombudsmannen: anser att Sockerbolaget självbör lösa de stmkturella och produktionsmässiga frågor som finns på dettaområde. Utrymmet för import bör öka. 17.39 i län:Länsstyrelsen har i yttrande till regeringen bestämt hävdat att en minskningav sockerbetsodling och sockerproduktion inte får drabba . Det finnsstarka regionalpolitiska, miljömässiga och beredskapsskäl för en sådan begäran. 17.40 i län:En fortsatt sockerbetsodling på fömtsätter absolut att sockerbmketfinns kvar.------------ bör ---- garanterasen utökad odlingsareal till ca 5000 ha, dvs. med ca Prop. 17.41 i län:Inga nedskämingar av sockerbetsodlingen kan accepteras förrän sekundäraeffekter utretts och de på ett tillfredsställande sätt åtgärdats. 17.42 Länssstyrelsen i Kristianstadslän: En nedläggning av fabrikspotatis- och sockerbetsodlingen kommer attmedföra utslagning av åtskilliga jordbrak. För regionen skulle detta få svåraföljdverkningar. Odlingaraabör, enligt mening, behålla sin nuvarande omfattning. ------ Inomsockernäringen föreslår utredningen någon form av offent ligt anbudsförfarande för odlaraa. finner detta onödigt, då nuvarande kontraktssystem fungerar väl och även ger möjligheter för nya odlare att få kontrakt. 17.67Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vi ifrågasätter ommålsättningen om ett importutrymme på är realistisk med mindre dennuvarande totalarealen starkt reduceras. ---- LAGföreslår kontraktsteckning i form av anbudsförfarande. Vianser att LAG:s förslag i detta hänseende är positivt, även om sockerindustrinbetonat förddaraa av en permanent odlarkår. En stimulerad konkurrens ligger ilinje med LAG: s övriga förslag om betydelsen av fri marknadsprissättning ochökad konkurtens. 17.71 : KF föratsätteratt när gränsskyddet sätts detta justeras med utgångspunkt frånsockerbetsodlingens goda relativa lönsamhet och den monopolsituation somsockerproduktionen arbetar i så att sockerpriset kan sänkas till konsumentema. 17.72 i : LOtillstyrker arbetsgrappens förslag om att anbudsförfarandet vidsockerbetsodling sker under samhällets insyn. 17.74Lantbrukarnas riksförbund: En nedläggning av sockernäringen på ochGotland får betydande sysselsättningseffekter, som LAG avstått från att belysaeller kommentera. För lantbmkarna på öarna är sockerbetsodlingen viktig ocksåsom bas för mjölkproduktion. Industri-stmkturen som ger monopolställning åt denende avnämaren gör att samhället inte kan överlämna åt de fria marknadskrafteraaatt avgöra sockerbetsodlingens lokalisering och villkor. Tanken på att härutveckla ett anbudsförfarande och hindra ett gemensamt uppträdande från odlarsidan mot den ende köparen avsockerbetor är självfallet helt oacceptabelt. Försockerbetor anser LRF att målsättningen bör vara att produktionen i princip börmotsvara den inhemska konsumtionen. Odlingen bör även i fortsättningen ske påkontrakt med sockerindustrin. 17.80Svenska lantarbetarefdrbundet: SLF tillstyrker arbetsgmp- Prop.1989/90:146 pensförslag om att anbudsförfarandet vid sockerbetsodling och oljefröod- Bilaga2 ling sker under samhällets insyn med regionalpolitiska hänsynstaganden. 17.88 : SLIM ansluter sig till arbetsgmppens mening att detär väsentligt att näringen har möjlighet att genomföra stmkturförändringar föratt möta en framtida interaationell konkurrens. Likaså att regionalpolitisktbetingade åtgärder bör utnyttja gängse regionalpolitiskt stöd. Däremot är SLIMkritisk tiU utredningens bedömning att ett utrymme "fömtsätts" förimport även efter en avveckling av de formella interaa restriktioneraa pånäringen.------------- 17.89 : Gränsskyddet måste sättasså att svensk sockerproduktion kan verka på villkor, jämförbara med konkurrenteraai EG. Det innebär att det inte går att säga något om självförsörjningsgradennär det gäUer betsocker. Vi får den självförsörjningsgrad som de lika fömtsättningamamed EG ger, när näringen anpassat sig till dem. En viss stmkturomvandling inomsockerproduktionen torde vara en fömtsättning för en framgångsrik sådananpassning. 18.10Lantbruksstyrelsen: En viss ökning av baljväxtodlingen kan ske.Baljväxtodlingens konkurrenskraft påverkas dock av nuvarande areal stöd som upphör vid en avveckling av marknadsregleringen. 18.74Lantbrukarnas riksförbund: Vallfröodlingen som omfattar ca 10 000 ha har inte något gränsskydd. Stöd lämnas som pristillägg och arealersätt ning. Ettslopande av vårt stödsystem skulle kraftigt försämra vår konkurrenssituation. Vallfröodlingenskulle då varken ha gränsskydd eller annat stöd och därför i stort sett kommaatt upphöra. LRF fömtsätter därför att en avreglering inte får sådanakonsekvenser. 19.2Kommerskollegium:-- Vad gäller livsmedelsindustriprodukter börnuvarande principer för råvamprisutjämning behållas, dvs. exportbi drag för att utjämna råvamprisskiUnader bör, för att åstadkomma konkur rensneutralitet, tillåtas även om inhemsk råvara används. 19.10Lantbruksstyrelsen:- Enligt lantbmksstyrelsens uppfattning börråvamkostnadsutjämningen utformas på sådant sätt att de inhemska råvaroma intediskrimineras. 19.13Statens jordbruksnämnd: Enligt JN:s uppfattning är behovet av 150 fortsattråvamkostnadsutjämning (RÅK) i första hand kopplat till att LAG Prop.1989/90:146 föreslår ett tills vidare bibehållet gränsskydd för jordbmksprodukter. Oförändradomfattning av RÅK-systemets exportbidrag innebär emel lertid komplikationerom övriga exportbidrag avvecklas. JN har därför när det gäller RÅK-varorna förståelse för utredningens syn att jordbmkspro dukter inte regelmässigt skall kunna exporteras med rätt till exportbidrag efter en ringa bearbetning eller beredning när exportbidrag inte lämnas vid export av själva jordbmksprodukten. Enligt JN kan dock dessa problem lösas genom att begränsa vamomfattningen i RÅK-systemet. Enannan komplikation vid en avveckling av den interaa marknads regleringen för jordbraksråvaror är att bidraget till RÅK-systemet från reg leringskassorna bortfaller. Under fömtsättning av att importavgifterna i RÅK-systemet liksom får användas i detta system och genom en begränsning av varuomfattningen kan kostnaden begränsas till i storleks ordningen 75 milj. ---- Iavvaktan på GATT-förhandlingarna och med anledning av det pågåendeEG/EFTA-samarbetet vill JN avråda från att nuvarande system ändras i enlighetmed LAG-förslaget. 19.14Statens jordbmksnämnds konsumentdelegation: När det gäl ler råvamkostnadsutjämningen för beredda livsmedel föreslår KD att det i princip bibehålls, för att skapa konkurrensneutralitet mellan livsmedel baserade på svenska resp. på importerade varor. ------ Dennärmare utformningen får bero av överenskommelsen md lan EG och EFTA. 19.23 Näringsfrihetsombudsmannen:Vissa regleringar måste enligt LAG likväl bestå. Det gäller bl. a. systemet förutjämning av industrins råvamkostnader (RÅK). Den förändring härvidlag som LAGföreslår kan NO, såsom närmare utvecklas i särskilt remissyttrande, biträda. 19.24 Statens pris- ochkonkurrensverk: SPK välkomnar arbetsgmppens förslag om ett förenklatutjämningssystem.----------- Eneffekt som kan uppstå och som bör uppmärksammas vid en övergång till ett extemtsystem utan exportbidrag, som gränsskyddet bibehålls på nuvarandenivå, är att livsmedelsindustrins konkurrenskraft i vissa fall kan försämras.Det gäller den del av den svenska livsmedelsindustrins produktion som baseraspå svenska råvaror och som vid export kan få svårare att konkurrera på sinautlandsmarknader så länge som prisnivån på de svenska råvarorna är högre änmotsvarande priser i konkurrentländema. Den totala effekten skall emellertidinte överdrivas. Livsmedelsindustrins export är relativt sett liten ochhuvudsakligen begränsad till högförädlade produkter eller specialvaror, förvilka råvam-kostnaden endast utgör en liten del av varans pris. 19.39Länsstyrelsen i län: måste kraftigt ifrågasätta LAG som föreslår att kompensation för skillnaden mellan svenskt råva- mpris och motsvarande världsmarknadspris vid export inte längre skall 151 utgå när svensk råvaraanvänds. Sådant förslag innebär en diskriminering Prop. 1989/90:146 av svenska råvaror i produkter för export. 19.43Länsstyrelsen i :------ förordar att i avvaktanpå hur frågan löses på internationellt plan bör det nuvarandeprisutjämningssystemet gälla. 19.67Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Nuvarande reglerför erhållande av råvarakostnadsutjämning bör tills vidare bibehållasoförändrade. 19.71---------------------- : KF föreslår att nuvarande system tillsvidare bibehålls i avvaktan på att diskussionerna mellan EG och EFTA om ett preferensarrangemang på prisutjämningsområdet och GATT-förhandlingarna närdet gäller jordbmksvaror slutförs. 19.72------------------------------------------------- Landsorganisationeni : Beträffande den svenska råvarukost nadsutjämningen menar LO att ytterligare överväganden behövs. LOmenar att export av livsmedel från skall ske på konkurrensneutralavillkor och inte vara beroende av om råvaran producerats i ellerimporterats. 19.74Lantbrukarnas riksförbund: RÅK-systemet har till syfte att göra det möjligt försvensk livsmedelsindustri att både internt och vid export arbeta på sammavillkor som konkurrerande industri utomlands. LAG:s förslag innebär attindustrin får restitution av införeslavgiften på ingående råvaror när de eftervidareförädling exporteras. Motsvarande sker inte om svenska råvaror förädlas.Följden blir att svenska råvaror diskrimineras. Det ger prismässiga fördelaratt importera de råvaror som används. 1 förlängningen kan det då bli heltointressant för svensk livsmedelsindustri, som inriktar sig på export, attlokalisera sig till . Exempel på sådan industri är choklad- ochstärkelseindustrin. Exporten av Absolut Vodka drar också nytta av råvarukostnadsutjämningen. Råvamkostnadsutjämningenär också en viktig del i integrationsarbetet mellan EG och EFTA. 1 dessadiskussioner är utgångspunkten att RÅK-systemen i de olika länderna skallanpassas och en harmonisering av bestämmelserna skall ske. LRF utgår som ensjälvklarhet ifrån att samma regler härvid även skall gälla för svensktvidkommande för jordbmksprodukter oberoende av urspmngsland. LAG:sförslag innebär också att införselavgifterna skall betraktas som statliga medeljämställda med budgetmedel. Detta kan innebära komplikationer i RÅK-systemet.Det normala är att införselavgifterna tillförs RÅK-kassan och sedan används förmotsvarande export. LRFföreslår att en noggrann genomgång sker av RÅK-systemet med syfte attharmonisera de svenska reglerna med EG:s. En självklarhet är härvid attsystemet måste vara konkurrensneutralt mellan svensk och importerad råvara. 19.80 Svenska lantarbetarelörbundet:SLF anser att export av livsmedel Prop. 1989/90:146 från skall skepå konkurrensneutrala villkor. Export av produkter Bilaga 2 innehållandeimporterade råvaror får inte gynnas. Beträffandeden svenska råvamkostnadsutjämningen menar SLF att ytterligare överväganden behövs. 19.88 : I det pågående EG/EFTA-samarbetet förs förnärvarande diskussioner i syfte att skapa ett preferensarrangemang påprisutjämningens område, dvs. ett för hela EG/EFTA-området gemensamt externtprisutjämningssystem. SLIM anser därför att man från svensk sida bör avvaktadessa diskussioner med att ta ställning till när en övergång till ett externtprisutjämningssystem bör ske liksom hur ett nytt system i detalj bör varautformat.---------- 19.89 : I avvaktan på en överenskommelse mellan bör prisutjämningsförfarandetenligt TCO:s mening tillämpas även i fortsättningen vid export av bereddalivsmedel, på basis av både svensk och importerad råvara, för att bevarakonkurrensneutraliteten mellan dessa. 20 Forskning och utveckling 20.16Plan- och bostadsverket: vill hävda att behovet av FoU-insatser kommer attväxa . Föratt få ett långsiktigt uthålligt jordbrak är det angeläget att miljövänligabrukningsmetoder utvecklas. Odling av nya altemativa grödor kräver forskningoch utveckling, liksom den utveckling av småskalig förädlingsindustri somföreslås av utredningen. 20.29Sveriges : Den process som svenskt jordbmk skall genomgå, om LAG:s förslag följs, kommer med säkerhet att kräva ännu mera kunskap än situationen gjort. Detta trots att sektom förväntas minska i omfattning. Från samhällets synpunkt måste det då vara viktigt att garantera långsiktiga resurser för forskning, rådgivning och utbildning.---- 20.39Länsstyrelsen i län: anser att det är angeläget att FoU-stödet till pågående projekt som kan initiera alternativ arealan vändning stärks.-- 20.43Länsstyrelsen i : I livsmedelsutredningen anges ex empelvis översiktligt ett utnyttjande av olika grödor som råvara i kemisk industri och läkemedelsindustri. För att kunna genomföra detta krävs kraftfulla satsningar på forskning och kompetensuppbyggnad. 20.53Länsstyrelsen i : Forskning och utveclding av befintliga altemativaprodukter med inriktning på norrländska produk- 153 För att stödja jordbmkets Prop. utvecklingbör därför väsentligt ökade satsningar ske vad gäller bl.a. Bilaga 2trädgårdsprodukter, prydnadsväxter och energigrödor men också mer traditionellajordbmksprodukter med anpassning till norrländska förhåUanden. 20.55Länsstyrelsen i : Höga stödnivåer ligger varken i lantbmketseller samhällets intresse. Därför är det angeläget att den eftersläpning som finns när det gäller forskning och utveckling avseende odlingsbetingelser i norrtas igen.