prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Å andra sidan ger s.k. NOLA-stöd vallodlingen förbättradkonkurrenskraft vilket verkar i motsatt riktning. Inhemskt odladeproteinfodermedel som ärtor och oljeväxtfrö får förbättrad konkurrenskraftgenom att den relativa lönsamheten mot spannmål förbättras. Minskad odling avoljeväxter leder dock till att utbudet av rapsmjöl minskar. Underanpassningsperioden torde spannmålspriset falla ner mot pro duktionskostnaden, om inte vm-prisema stiger, i de områden som får avsättning för produktionen inom landet, dvs. de områden som ligger bäst till kostnadsmässigt.- Föratt möta prissänkningen försöker jordbrakaren att pressa kostnaderna påmarginalen ytterligare. Det blir mindre lönsamt att sätta in handelsgödsel ochkemiska bekämpningsmedel. Man försöker sannolikt vinna stordriftsfördelar genomatt köpa eller arrendera mark och därigenom utnyttja maskiner och byggnader effektivare. Medhänsyn tagen till regionala skillnader i avkastning, kvalitet ochkvarnindustrins lokalisering är det troligt att brödsäd för human konsumtionkommer att odlas i medan nedskäraingaraa kommer till stånd iMälardalen. I , och andra spannmålsdistrikt iMellansverige kommer även i fortsättningen så stor del av arealen som möjligtatt användas för odling av höstvete. Spannmålen kommer dock att användas tillfoder. Animaliegårdamai skogsbygden kommer att få vidkännas ökande konkurrens från slättbygdema.Billigare produktionskostnader för fodret och större möjligheter tillrationaliseringar ger företagen i slättbygden fördelar. Intressetför 100-procentig kontraktsteckning torde inte föreligga från kvaraindustrin sålänge som det finns överskott på marknaden. Det blir i första hand spannmål avviss kvalitet och vissa användningsområden som blir aktuella att tecknakontrakt för. Enligt kvamaraa kan kontraktsteck-ningsgraden komma att uppgåtill . Behovet dämtöver avser kvamama täcka genom köp på den inhemska "spot-marknaden"eller genom import. För kvamama kommer den nya situationen att innebära attökade resurser måste satsas på spannmålshandel. En integration bakåt i kedjankan därför förväntas. Foderspannmålenkommer på gmnd av borttagandet av marknadsregle ringen att sjunka kraftigt i pris. Det torde medföra att även priset på övriga inhemska foderprodukter kommer sjunka i varje fall . Av proteinfodret importeras . Vid bibehållet gränsskydd kommer de 136 inhemskafodermedlen att få kraftigt förbättrad konkurrenskraft gentemot Prop.1989/90:146 de importerade. Det är i första hand soja som importeras. ------ Förenklingari nuvarande system inlösensystemet för spann mål - bör göras i det tillfälliga inlösensystemet . 14.36Länsstyrelsen i : vill hänvi sa till vad i anfört beträffande behovet av en lämplig ordning för att hantera tillfälliga överskott på spannmålsmarknadema-- . 14.42Länsstyrelsen i län: Med hänsyn till att konkreta odlingsaltemativ saknas anser att inlösenåtagandet skall gälla med successiv nedtrappning av inlösenpriset till den nivå utredningen föreslagit. Därefter bör branschen själv genom ett eget av den finansierat organ tills vidare få svara för en gemensam export av uppkom na överskott. Under de år inlösenåtagandet gäller men också för åren därefter bör--- jordbanksystemet fortsätta att löpa. 14.48Länsstyrelsen i : Det kan konstateras att spannmåls odlingen i får betydande problem om förslaget genomförs. En extensifiering av brakandet sker på kort sikt och betydande arealer kom mer att passivt eller aktivt skogsplanteras. 14.67Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Spannmålsproducen- teraa kommer att utsättas för en successiv "pris press" - vilken gradvis försämrar lönsamheten - som kommer att drab ba i synnerhet yngre, mera skuldsatta producenter, som i ett längre per spektiv har bättre fömtsättningar än andra att producera effektivt. Den ekonomiska uthålligheten hos denna gmpp är dock ofta mycket begränsad, varför i huvudsak dessa producenter torde bli de som i första hand kom mer att uppge spannmålsproduktion och eventuellt också kommer att lämna sina produktionsenheter. Deprisstabiliseringsåtgärder som anges i LAG - kontraktsodling med angivna viUkorsamt lagring torde enligt vår mening knappast komma att bli aktuella i någonmera omfattande utsträckning annat än för vissa specialprodukter som maltkomoch råg till knäckebrödsindustrin. Detta gäller främst i ett kortsiktigareperspektiv med fortsatta produktionsöverskott. ------ Skullede reella exportmöjligheteraa elimineras - vilket fömt sattes - torde detta komma att medföra att spannmålsodlingen begränsas till den grad, att inte ens vid rekordskördar överskotten kan exporteras. Betydande arealnedläggningar kan därför fömtses. ------ Begränsningenav spannmålsodlingen kommer att ske med re gionala förskjutningar från mellan- och norra till . Enkonsekvens av en gradvis förskjutning av spannmålsodlingen till de sydligare länen är att också animalieproduktionen som en följd av lägre fodersädspriser och därmed lägre foderkostnader kan komma att följa efter och resultera i en ökad koncentration i dessa områden. ---- Detborde övervägas möjligheten att förlänga den föreslagna Prop. produktionsanpassningen,under vilken särskild hektarbunden kompensa- Bilaga 2 tion utgår, medytterligare . 14.74Lantbrukarnas riksförbund: LAG synes utgå ifrån att inom loppet av något årreducera spannmålsodlingen så att export inte längre behövs ens under topparför skördevariationema. Eftersom altemativa grödor inte kan utvecklas så snabbtär en drastisk minskningstakt inte möjlig. För t.ex. skogsplantering finns intebara fysiska utan även administrativa och organisatoriska begränsningar. LAGtycks utgå ifrån att det genom ett kontraktssystem skulle bli möjligt attupprätthålla ett sorts tvåprissystem med ett högre pris för spannmål somavsätts inom landet. Denna tanke är helt orealistisk. Så länge det finnsöverskott har kvarnar och andra köpare ingen anledning att teckna kontrakt medodlare på andra prisvillkor än som gäller vid export. Undantag kan varablygsamma kvantiteter specialprodukter som utsäde, maltkorn och råg av särskilthög kvalitet. Kontraktsodling kommer därför inte att få någon större betydelseför att stabilisera priserna på spannmål. Vår slutsats är att LAG:s förslagleder till att prisnivån på spannmål pressas ner till vad somkan uppnås vid export. Omdet genom vidtagna åtgärder skulle inträda ett läge med balans vidnormalskörd kan importskyddet bli mer effektivt och prisnivån stiga. Även i ettsådant läge får vi räkna med mycket stora, oberäkneliga prissvängningar mellanåren och under skördeåret. LRF har svårt att se att någon seriös part harintresse av en sådan marknadssituation. Enavveckling av alla möjligheter till finansiering av export får den effekten attproduktionen måste reduceras så kraftigt att överskott inte ens uppnås vid högskörd. Marginalkostnaden för sådana överskottskvantiteter är mycket låg ochexporten blir lönsam även om priset är lågt. LRFfinner det särskilt anmärkningsvärt att LAG lagt sina förslag om spannmål utanatt prestera det minsta försök att finna konstmktiva lösningar föranvändningen av de arealer som blir över. LRF kan inte acceptera att den avLAG föreslagna prispressen skall ses som en lösning på problemet medspannmålsöverskott. Attjordbmkare tvingas lämna sina företag innebär i de flesta fall inte attåkermarken tas ur produktion. I stället övertas den av nya bmkare som genomsänkta priser på mark och andra insatser ges andra ekonomiska fömtsättningar.Denna i senare skede förbättrade ekonomiska kalkylen åstadkomms genomkapitalförluster hos den nuvarande brukargenera-tionen. Alternativt kan markenkomma att ligga obmkad till dess att prisförbättring sker. Tas då ytterligaremark i bmk är risken stor att priseraa ånyo faller. Så länge obmkad mark finnstillgänglig kommer priserna på spannmål att vara mycket pressade. Omställningenenligt LAG-förslaget leder således till utslagning av ett stort antal jordbmkare.Detta är socialt oacceptabelt och strider mot tidigare politiska uttalanden. LRFföreslår att spannmålsregleringen reformeras som ett led i jordbm kets anpassning till nya villkor. Marknadsanpassningen av regleringen 138 måstekombineras med ett långsiktigt omställningsprogram för arealen Prop.1989/90:146 som minskar överskotten. Det fömtsätts att spannmålsöverskottetkan Bilaga 2 begränsas till 0,6 0,8 milj. ton. Förslagetinnebär att nuvarande gränsskyddsprinciper med rörliga införsdavgifterbibehålls. Ettsystem för finansiering av exporten måste också behållas. Föratt göra exportaffarema mer marknadsorienterade bör "fasta" exportbidragutgå som sätts oberoende av exportpris, inköpspris och hanteringskostnader fördet aktuella partiet. Exportbidraget bör sättas lika med införselavgiften förmotsvarande spannmålsslag med tillägg för en särskild fraktkostnadsersättning. Exportenfömtsätts i huvudsak finansieras genom nuvarande avgifter. 1 konsekvens härmed bör införselavgifter från eventuell spannmålsimport automatiskt tillföras spannmålskassan. Förmalningsavgiftens nuvarande konstmktion föreslås därför bibehållas. Någon utvidgning av av giften till nya produkter bör inte ske utan avgiften föreslås enbart tas ut vid förmalning enligt nuvarande regler. Tillgångenpå medel begränsar ytterst möjligheterna att ge exportbidrag. Vid en storspannmålsskörd kan det därför bli nödvändigt att sänka exportbidragen. Därmedpressas det inhemska priset tills det blir kommersiellt intressant attexportera överskottet. Övriga marknadsregleringar på spannmålsområdet bör avvecklas. 14.80Svenska lantarbetareförbundet: SLF föreslår att arbetsgmp pens förslag kompletteras med åtgärder som medverkar till att mark varak tigt får ny användning, inte minst ur miljösynpunkt. I detta sammanhang vill vi peka på vikten av att näringen ges möjlighet att, inom ramen för framtida konkurrensregler, omhänderta och balansera de årsmånsvariatio ner som kan förekomma inom spannmålsodlingen. 14.86Sveriges jordbruksarrendatorers förbund: Ett gemensamt näringsansvarför spannmålsexporten måste även fortsättningsvis finnas kvar---- . 14.88 livsmedelsindustriforbund:Först när balans i stort sett uppnåtts mellan konsumtion och produktion kanköpare och säljare genom t.ex. kontrakt försäkra sig om vissa prisnivåer ochkvantiteter producerad spannmål. Årsmånsvariationer kan, om ingaåterförsäkringar av kontraktstyp utnyttjas, påverka spannmålspriset påtagligtvid en fri prisbildning. 14.89 : Omställningen till nya förutsättningar blir allrasvårast för spannmålsodlarna. försannolikt att det kan behövas med arealstöd än vadarbetsgruppen föreslagit. Övergångsperiodenmåste användas till att utveckla nya användnings- områdenför den åkerareal som inte behövs för produktion av livsmedel. Prop.1989/90:146 ---- ---------------------------------------------------- Bilaga 2 ------ Detär viktigt att göra en avvägning mellan ekonomiska önske mål -- å ena sidan och hänsyn till natur, miljö och landskapsvård å Jordbruketbör givetvis inte gå från ett bidragsberoende till ett annat. 15.10Lantbruksstyrelsen: Arbetsgmppen anser att en oljeväxtodling mot svarande drygt 2/3 av dagens nivå är tillräcklig av beredskapsskäl. Detta innebär enligt styrelsens bedömning att arealbehovet minskar med upp emot 75000 ha. Vid en reducering av odlingen kan importen av proteinfo der i olika former komma att öka. En förskjutning av oljeväxtod lingen mot kan fömtses om inga motverkande åtgärder sätts in. En ökad koncentration till innebär anpassnings problem i . ------ Kontraktsteckningenbör enligt lantbmksstyrelsens mening kun na ske genom ett anbudsförfarande. Den relativa lönsamheten mellan oljeväxtodlingen och spannmålsodlingen bör nämligen förbli i stort sett oförändrad. 15.13Statens jordbruksnämnd: Avgörande för odlamas intresse föroljeväxtodling blir hur lönsam denna gröda är i relation till övriga grödor. Fömtsättsett spannmålspris på 0,90kr./kg och en produktionskostnad för spannmål på0,600,70kr./kg (kort sikt) ger det ett täckningsbidrag på 1000-1 500kr./ha.För att bibehålla den lönsamhetsbalans som råder (före avvecklingen)kommer fröpriset att hamna mnt 1,80-2,/kg. Vid denna prisnivå kommer deti första hand att komma tiU stånd odling av höstraps i men ocksåviss odling av våroljeväxter i . Eftersomallt frö måste transporteras till för utvinning av olja synes detinte föreligga några beredskapsmässiga synpunkter på odlingens lokalisering.Den minskade odlingen och bättre konkurrensförmåga, särskilt förhöstraps, innebär tillsammans med lägre fraktkostnader i enytterligare koncentration av odlingen södemt jämfört med nuläget. Vidett anbudsförfarande, vid kontraktsteckning för oljeväxter, kommer antagligen odlarorganisationenatt agera för att odlama skall avge anbud på en viss gemensam prisnivå. Omanbuden är lika bör det anbud som kommer in först få företräde. Tidsschematför kontraktsteckning är mycket snävt. Höstoljeväxtema för skörd under år 1991höstsås . Det kan mot denna bakgrand bli nödvändigt attbehålla ett system med inlösenpriser även skörd. LAG:sförslag har tolkats så att fettvamavgiften på importerad olja 140 föreslåsbli omvandlat till ett regelrätt gränsskydd och att prissättningen på Prop.1989/90:146 inhemska produkter från oljeväxtodlingen blir fri inom ramen fördetta Bilaga 2 gränsskydd. Handelspolitiskt innebär detta att införgränsskydd för en hel sektor där tidigare intera avgift lagts på såväl inhemskproduktion som import. Ett dylikt införande av gränsskydd kommer troligen attmedföra kritik från andra länder speciellt med tanke på ambitioneraa i GATTatt minska gränsskyddet. Ett speciellt problem gäller marint fett (fiskolja)där ett införande av gränsskydd strider mot där marint fettär industrivara. En omvandling av fettvamavgiften till ett regelrätt gränsskyddfömtsätter att även marint fett omfattas i detta skydd. Om marint fett undantasblir följden sannolikt starkt ökad användning av marint fett inom margarinindustrin. Inomett gränsskyddssystem (inkluderande marint fett) kommer rapsoljan åtminstoneunder en övergångstid att vara mycket konkurrenskraftig prismässigt enligt dengenerella modell som kan fömtses. Iprincip kan nuvarande fettvaraavgiftssystem tillämpas, såsom också LAG anger.Vegetabiliskt fett skulle således som säljas till och i ställetskulle fettvamavgift tas på såväl inhemskt producerad olja som import. Ävenhärdad marin olja skulle som omfattas av systemet. Utvidgas systemet tillatt omfatta även inhemskt slakterifett innebär det en försämring för animalieproducentensom nu får ut ett högre pris än för slakterifett i skydd av denövriga fettvamregleringen. Denoljekvantitet som motsvarar frö ger ca olja. Konsumtionenav olja/fett uppgår netto till ca exkl. slakterifett. Om fettvamavgifttas ut enbart för att finansiera kontraktsodlingen av oljeväxtfrö behövs enlägre avgift än nuvarande fettvamavgift. Baserat på nu gällande ochantydda spannmåls- och oljeväxtpriser skulle en avgift om /kgolja erfordras 1991/92 jämfört med nuvarande fettvamavgift om ca /kg.Även på skulle en betydligt lägre prisnivå än den nuvarande erfordras. Konsumentprisemapå vegetabiliskt fett kommer i sådant fall att gynnas jämfört med konsumentprisenapå andra jordbmksvaror. Ett sådant system skulle motverka strävandena attminska fettintaget i kosten. EnligtLAG bör anbudsförfarande inom oljeväxtområdet tillämpas re dan skörd.- JN bedömer att det av administrativa skäl kanbli svårt att genomföra detta system skörd. Det kan därförbli nödvändigt att tillämpa det nuvarande systemet med vissa modifieringar ävenför detta år. 15.14Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KD tillstyrker LAG:s förslag att den av beredskapsskäl motiverade oljeväxtodlingen säkras genom kontraktsteckning och finansieras genom avgifter. 15.23Näringsfrihetsombudsmannen: finner inte skäl att mot sätta sig LAG:s förslag men anser att det måste närmare övervägas om beredskapskraven kan tillgodoses på annat sätt utan särskild reglering. 15.42Länsstyrelsen i län: Utredningen har behandlat det Prop.1989/90:146 svenska odlingsbehovet avoljeväxter alltför ensidigt. ---- Enkontrakterad areal bör tills vidare utsträckas tiU förslagsvis 140000ha, vilket även från miljösynpunkt är värdefullt. 15.67Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: En reducering av odlingen är motiverad. Kontraktsteckningoch administration har såvitt vi kan bedöma omhänderhafts av påett tillfredsställande sätt. Att överflytta denna praktiska roll till annaninstans, t. ex. jordbmksnämnden, anser vi knappast medföra några fördelar isammanhanget. Medhänsyn till sådd och skörd av oljeväxter anser vi attanpassningsperioden är väl kort och vill därför föreslå att inlösenåtagandetför oljeväxtfrö kvarstår ytterligare . 15.71------------------------------------------------- : KF tillstyrker att den inhemska oljeväxtod lingen anpassas till en nivå som är motiverad av beredskapsskäl. Eftersomproduktionen av oljeväxter motiveras av beredskapsskäl måste enligt KF:suppfattning odlingen finansieras med budgetmedel. tillstyrker emellertid attunder den övergångsperiod finansieringen skergenom avgifter på så sätt att systemet blir självfinansierande. KF fömtsätter att avgiftema blir konkurrensneutralt fördelade på de olika fettråvaroma.--- 15.72 Landsorganisationeni : LO tillstyrker arbetsgmppens förslag om att anbudsförfarande vid oljefröodling sker under samhällets insyn. 15.74Lantbrukarnas riksförbund: Med hänsyn till den stora importen av vegetabiliskolja finns det enligt LRF:s uppfattning ingen anledning att reduceraproduktionen. Här är det i särskild grad fråga om utbytesexport inom ettproduktionsområde som har den största betydelse för vår beredskap. Denföreslagna ordningen med kontraktsteckning innebär att odlarorganisationeninte kan fungera som förhandlare beträffande viUkoren för odlingen. Detlångvariga utvecklingsarbete, som givit ett så utmärkt resultat skulle bringasatt upphöra. Tillskyndama av "en fri marknad", inser nog inte hursnabbt en tillämpning av deras teorier kan rasera resultatet av ett mångårigt,målmedvetet samarbete mellan olika aktörer. Föroljeväxter föreslår LRF att odlingen även i fortsättningen anpassas så attproduktionen av fett motsvarar den inhemska konsumtionen. Därmed upprätthållsockså en betydande proteinproduktion inom landet. Den nuvarande konstraktionenmed fettvaraavgift bör också kvarstå. LRF avstyrker därmed ett system baseratpå ett rent gränsskydd. En övergång från fettvamavgift till gränsskydd på fettkan dels innebära handelspolitiska komplikationer dels kan problem uppståangående konkurrensneutraliteten mellan olika fettslag. Fettvamavgifter förhela den inhemska användningen av fett till humankonsumtionen bör tillförasoljeväxtodlingen. 15.88Sveriges livsmedelsindustriförbund: Eftersom olje växtodlingen en- 142 ligtLAG: s förslag även kommer att omfattas av viss marknads- Prop.1989/90:146 reglering, anser SLIM att odlingen kan finansieras via avgifter på konsum-Bilaga 2 tionen av oljor och fetter. Därmed bibehålls konkurrensneutralitet mellan olika oljor, som det blir möjligt att sänka fettvamavgiften i förhållande till dagens höga nivå. Detta kommer då konsumentema till godo genom bl.a. ett sänkt margarinpris. Dessutom underlättas viktiga folkhälsomål.--- ------- Marknadskravpå kvalitet och fröslag måste styra kontraktsteck ningen. Den kompetens som finns på bör därför tillvaratas. Vidare bör myndighetsutövning åtskiljas från det praktiska och kommersiella handhavandet i den nya marknadssituationen. SLIManser mot bakgmnd av ovanstående att ett kontraktssystem baserat på kvantitetoch kvalitet är en möjlig väg att reglera odlingens omfattning. 15.89Tjänstemännens centralorganisation: TCO kan tillstyrka arbetsgmppens förslagunder fömtsättning att det blir fråga om en någorlunda fri anbudsgivning, däräven nya odlare ges en rimlig chans att komma i fråga för kontraktsteckning. Ettaltemativt sätt att stimulera oljeväxtodling vore att avskaffa fettvamavgiften,som fördyrar margarinet högst väsentligt. 16 Fabriks- och matpotatis 16.10Lantbruksstyrelsen: Lantbraksstyrdsen anser att marknadsregleringama på fabrikspotatisområdetbör avvecklas och att potatisens särställning som råvara försprittillverkningen upphör. De speciella förhållanden som råder på fabrikspotatisområdettalar för ett förhållandevis kraftfullt omställningsstöd under enövergångsperiod. Det utvecklingsarbete som bedrivs med syfte att ta fram nyaprodukter ur potatisråvara bör ges möjlighet att fortsätta om rimliga fömtsättningarför lönsam produktion föreligger. Styrelsen viU framhålla betydelsenav att frågan om EG: s subventionering av industristärkelse förs upp tiUbehandling inom . 16.13Statens jordbmksnämnd: Avskaffas möjligheten till marknadsreglerande åtgärderför matpotatis kommer skördevariationema att slå igenom ännu hårdare på detinhemska priset. Detta skulle troligen bli fallet även om odlingen skullebaseras på kontraktsodling. Uppköpande handel torde inte kontraktera sinefterfrågan fullt ut då man vid god skörd skulle riskera att få kraftigaöverskott. Odlama skuUe inte heller å sin sida vara intresserade av 100-procentigkontraktsteckning. Det beror dels på att man vill tjäna extra på en frikvantitet då brist föreligger, dels att man vill ha möjligheten att säljadirekt till konsument. Intressetatt odla på kontrakt har minskat något . Det torde bero på att odlare i ett trängt ekonomiskt läge har sökt finna verk samheter vid sidan om den rena produktionen som ger inkomster. väljer då attvidareförädla (förpacka, tvätta osv.) och sälja direkt till Prop.1989/90:146 En sådanutveckling torde förstärkas genom det förslag som Bilaga 2 Falleren del av fabrikspotatisarealen bort är det inte osannolikt att en del av dennaareal kommer att utnyttjas för matpotatisodling. Redan vid små arealökningarkommer det att verka tryckande på matpotatispriset. Sämst möjligheter att hävdasig i en hårdare konkurrens lär odlingaraa i ha som ligger långtfrån stora befolkningscentmm. ---- Viden total avveckling av den intema marknadsregleringen kan vissaövergripande frågor som t. ex. kvalitetsnormer komma i kläm. De mindreföretagen har inte resurser att ta på sig uppgifter som analys av olika skadoroch sjukdomar. En sådan utveckling leder till att det även finns risk för attde större företagen sänker kvalitetsnivån då konkurrensen ofta sker med priset. upprättade i samband med sockemt-redningen visadeatt produktionskostnaden blir betydligt lägre om spannmål användes som råvara istället för potatis. Sedan kalkyleraa upprättades torde spannmålenskonkurrenskraft ha ökat ytterligare på gmnd av stigande glutenpriser.Faller dessutom spannmålspriset kommer det attytterligare driva på en förändrad råvamanvändning. Avgörande för övergångentill spannmål, vid tillverkning av sprit, beror på hur snabbt AB Vin &Spritcentralen ställer sådana krav på AB Skånebrännerier. Tillverkning avpotatissprit i nuvarande omfattning torde inte pågå mer än under högst någraår. Viss tillverkning av potatissprit kan dock bli intressant att upprätthållaför undanförsd av kvalitetssvag matpotatis. Eftersomgluten är en så pass viktig biprodukt vid framställningen av spannmålssprit ärindustrin intresserad av att få sitt råvarabehov tillgodosett med spannmål avhög kvalitet (hög proteinhalt). Kontraktsteckning med spannmålshandlare som kanleverera vete med hög proteinhalt kan därför bli intressant. Ettproduktionsbortfall på av stärkelsetillverkningen motsvarar kapacitetenvid den minsta fabriken av de fyra anläggningar som finns i produktion. Denfabriken är belägen i östra . Detta område har också de lägsta hektarskördaraavilket också tyder på att en nedläggning av denna fabrik ligger närmast tiUhands. Avhumankonsumtionen är hälften flytande glykos och hälften potatismjöl. Den delsom används i form av flytande glykos kan förhållandevis enkelt tillverkas avspannmål. Genom att priset på spannmål faller kommer den relativakonkurrenskraften för den spannmålsbaserade produkten att öka.