prop · GD03153 · 1989-12-31 00:00:00 — oe/iatt I O, 18, 19, 21 - 23 samt 27 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagenskall införas en ny paragraf, 13 a §, av följande 10§En allemansfond är en fond för sparande i svenska aktier och andra svenskavärdepapper. Ifråga om allemansfonder gäller I fråga om allemansfonder gäller vad som föreskrivs i aktiejbnds- vad som föreskrivs i lagen lagen (1974:931) och annan Törfatt- (1990:000) om värdepappersfonder ning i fråga om aktiejond med de och annan författning i fråga om avvikelser som följer av denna lag värdepappersjonder med de awi- och lagen (1983:891) om skattelätt- kelser som följer av denna lag och nåder Jör allemanssparande. lagen (1988:847) om skattelättna- der Jör allemanssparande och ungdomsbosparande. En styrelseledamot som har utsetts av Jondandelsägar. 'iiämman Jårinte äga aktier i fondbolaget eller vara anställd hos detta eller hosförvaringsinslilutel. Han får inte heller vara styrelseledamot i något annatfondbolag eller förvaringsin-slilut. 18r Fondbestämmelserna för en alle- Fondbestämmelserna för en alle mansfond skall ange att mansfond skall ange att 1. fondenär en allemansfond för 1. fonden är en allemansfond för vilken denna lag gäller, vilken denna lag gäller, 2. fondbolaget skall foraregister över innehav av fondandelar och inte skall utfärda Jbndandelsbevis, 3. utdelning till fondandelsägar- 2.utdelning lill fondandelsägarna inte skall ske, na inte skall ske, 4. inlösen av fondandelskall ske 3. inlösen av fondandel skall ske i de fall och påde villkor som anges i de fall och på de villkor som anges i denna lagoch i akliejöndslagen i denna lag och i lagen (1990:000) (1974:931). Fondbestämmelsernaskall också innehålla närmare regler om fondan-delsägarstämma. ' Lagen omtrvckt 1986:522. -Senastelydelsen 1987: 1315. Fondbestämmelsernafår ange att belopp motsvarande sammanlagt högst av fondens värdevid utgången av det närmast föregående kalenderåret skall utdelas tillviss stiftelse eller visst trossamfund eller annan sammanslutning, dock endastom mottagaren är en svenskjuridisk person och inte härtill syfte att i sinverksamhet tillgodose medlemmarnas eller andra enskildas ekonomiska intresse. I en förelagsanknutenallemansfond får kapilaltillskott göras endast av den som är anställd i ettvisst bolag eller inom en viss koncern. För en sådan fond gäller i tilllämpligadelar 10I8§§, om inte annat följerav 20 23 §§. 1 en förelagsanknutenallemansfond får kapitaltillskott göras endast av den som är anställd i etlvisst bolag eller inom en viss koncern. För en sådan fond gäller i tilllämpligadelar 1018§§, om inte annat följerav 21 23 §§. Styrelsenför fondbolaget skall bestå av minst fem ledamöter. Av dessa väljs flertalet ochbland dem ordföranden av fondandelsägarstämman. Minst en ledamot skall väljasav bolagsstämman i fondbolaget. För de av fondandelsägarstämman valdaledamöterna skall stämman välja suppleanter. Om ett fondbolagförvaltar flera företagsanknutna fonder, skall för vaGe sådan fond ifondbolagets styrelse ingå minst en ledamot, som valts av andelsägarstämman ifonden. Utan hinder av 8 §fjärde stycket första meningen aktiefbndslagen (1974:931) får tillstyrelseledamöter i ett fondbolag, som förvaltar en förelagsanknutenallemansfond för anställda hos ett bankaktiebolag, utses anställda ibankbolaget. Utan hinder av 13 a§Jörsta meningen får lill styrelseledamöter i ett fondbolag, som förvaltar enförelagsanknuten allemansfond för anställda hos ett kreditinslilul, utsesanställda i institutet. 22 § Minst Gugofemprocent av en förelagsanknuten allemansfonds värde skall placeras i sådanavärdepapper som avses i 15 § och som har utfärdats av det aktiebolag i vilketde som tillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bolaget ingårsom moderbolag i en koncern i vars dotterbolag de är anställda. Den i 22 jjaktiefbndslagen (1974:931) föreskrivna begränsningen i fråga om en akliejbndsinnehav av aktier i .samma bolag gäller ej för en förelagsanknuten allemansfond. Den i 23 §' forsla stycketlagen (1990:000) om värdepappersfonder föreskrivna begränsningen i fråga om envärdepappersfonds innehav av värdepapper utfärdade av .samme emittent gäller ejför en företags-anknuten allemansfond. Avfondens beteckning skall framgå vilkel företag den är anknuten till. Bestämmelseni 4 § andra stycket akliejöndslagen (1974:931) gäller inle fondbolag .somförvaltar en före- Bankinspektionenfår efter ansökan medge alt bolaget inte avger kvartalsredogörelse för fonden. Bankinspektionen fåravstå från att för fondbolaget förordna revisor som avses i 46 § tredje stycketakliejöndslagen. Bankinspektionenfår efter ansökan medge att bolaget inte avger halvårsredogörelse för fonden. Bankinspektionen fåravslå från alt för fondbolaget förordna revisor som avses i 42 § lagen(1990:000) En sparare som på ellallemanssparkonto eller i en allemansfond har en insatt behållning på minst5000 kronor har rätt att av den bank som för allemanssparkonlol eller som ärforvaringsbank för allemansfonden låna ett belopp motsvarande deninsatta behållningen. Om bosparlånet inle avser förvärv av bostad är lånerättenbegränsad till högst . En sparare som på etlallemanssparkonto eller i en allemansfond har en insatt behållning på minst5000 kronor har rätt att av den bank som för allemanssparkonlol eller som låna ell belopp moisvarande tre gångerden insalta behållningen. Om bospariånel inle avser förvärv av bostad ärlåne-rällen begränsad lill högst . Om lånerält enligt förstastycket ulnyUjas skall hela behållningen på allemanssparkonlol tas ut eller omsparandet skett i allemansfond samtliga spararens andelar i fonden lösas in. Dennalag träder i kraft . 4 Förslag till . Lag om ändring i lagen (1989:1079) om livförsäkringar medaktiefondsanknytning Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1989:1079) om livförsäkringar medaktiefondsanknytning delsatt 12 § skall upphöra att gälla, delsatt I och 3 §§ saml lagens mbrik skall ha följande lydelse. Lag(1989:1079) om livförsäk- Lag (1989:1079) om livförsäkringar medaktiefondsanknytning ringar med anknytning till värdepappersfonder Dennalag gäller livförsäkringar Denna lag gäller livförsäkringar där premiema enligt försäkringsav- där premiema enligt försäkringsav talet skall placeras i en eller flera talet skall placeras i en eller flera aktiefonder som är avsedda för till- värdepappersfonder som är avsedda skott genom försäkringspremier för tillskott genom försäkringspre- (försäkringspremiefonder). mier (försäkringspremiefonder). 3§Om inte något annal föreskrivs i denna lag, gäller i tillämpliga delar 1. för försäkringsbolagetbestämmelserna i försäkringsrörelselagen (1982:713) och 2. förförsäkringspremiefonder 2. för försäkringspremiefonder bestämmelserna iaktiefondslagen bestämmelsema i lagen (1990:000) (1974:931). Dennalag träder i kraft den . 172 Riksdagen1989/90. Lagom ändringi lagen(1936:81)om skuldebrev Härigenomföreskrivs att 24 § lagen (1936:81) om skuldebrev skall ha följande lydelse. utdelningskupongerutfärdade till aktiebrev eller fondandelsbevis enligt aktiefondslagen(1974:931), tillkomme kuponghavare att, mot kupongens överlämnande, uppbärautdelningen, ändå alt han ej är aktieägare eller Jöndandelsägare. Så snartbeslut om utdelning fattats, skall, under förutsättning att aktierättensellerJbndandeLsrättens giltighet, å kupongen tillämpas vad om skuldebrev tillinnehavaren är stadgat; dock att kupong som finnes hava förvärvats i sambandmed aktiebrevet eller Jbndandelsbeviset skall anses allenast såsom tillbehörtill detta. Vad i bolagsordningen aktiebolag eller Jbndbesiämmef serna Joraktiefond må vara stadgal angående kuponger lände kupong-havaren tillefterrättelse. Finnes kupong hava, utan samband med aktiebrevet ellerfondandelsbe-vlsel, överlåtits till kuponghavaren innan utdelningen beslutits,gällc ej vad i 14 och 15 §§ är stadgat. Äro utdelningskupongerutfärdade till akliebrev, tillkomme kuponghavare att, mot kupongens överlämnande,uppbära utdelningen, ändå att han ej är aktieägare. Så snart beslut omutdelning fatlats, skall, under förutsättning av aktierättens giltighet, åkupongen tillämpas vad om skuldebrev lill innehavaren är stadgat; dock attkupong som finnes hava förvärv als i samband med aktiebrevet skall ansesallenast såsom tillbehör till detta. Vad i bolagsordningen må vara stadgatangående kuponger lände kuponghavaren till efterrättelse. Finnes kupong hava, utansamband med aktiebrevet, överlåtits till kuponghavaren innan utdelningen beslutits,gälle ej vad i 14 och 15 §§ är stadgal. Dennalag träder i kraft . ' Senaste Ivdelse 1974:933. Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrivs att 3 kap. 16 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall ha följandelydelse. Ingåraktie i aktiefond enligt akliejöndslagen (1974:931), skall i akliebrev och iaktieboken i stället för fondandelsägarna införas det fondbolag, som förvaltarfonden, jämte fondens beteckning. Ingåraktier i en värdepappersfond enligt lagen (1990:000) om värdepappersjonder,skall i aktiebrev och i aktieboken i stället för fondandelsägarna införas detfondbolag, som förvaltar fonden, jämte fondens beteckning. Dennalag träder i kraft 7 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag m.m. Härigenomföreskrivs att 5 och 9 §§ lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenskaförelag m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utlänningsförbehållutgör inte hin- Utlänningsförbehåll utgör inte hin der för förvärv av aktier till en ak- der för förvärv av aktier till en vär- liejönd enligt akliejöndslagen depappersjond enligt lagen (1974:931) eller av andelar i en så- (1990:000) otn värdepappersjonder dan fond. eller av andelar i en sådan fond. 9§Förvärvstillstånd behövs inte för förvärv 1. genom bodelning,arv eller testamente, 2. genom fusion enligt 14 kap. 8 §aktiebolagslagen (1975:1385), 3. av aktier till en aktiefondenligt 3. av aktier till en värdepappersjönd akliejöndslagen (1974:931) ellerav enligt lagen (1990:000) om värde-andelar i en sådan fond, pappersjondereller av andelar i en 4. av aktier som vid nyemissioneller fondemission förvärvas med företrädesrätt i förhållande till det antalaktier förvärvaren tidigare äger, 5. av aktier som förvärvaren harrätt att lösa på grund av förbehåll enligt 3 kap. 3 § aktiebolagslagen, omförvärvaren har fått tillstånd att utan hinder av 7 § förvärva aktier i bolagetpå grund av förbehållet. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härigenomföreskrivs att 3 kap. 16 § försäkringsrörelselagen (1982:713) skall ha följandelydelse. Föreslagen lydelse 3 kap.16 § Ingår aktier i enaktiejond enligt akliejöndslagen (1974:931), skall i stället förfondandelsägarna del fondbolag som förvaltar fonden saml fondens beteckningföras in i aktiebreven och i aktieboken. Ingår aktier i envärdepappersjönd enligt lagen (1990:000) om värdepappersjonder, skall istället för fondandelsägarna det fondbolag som förvaltar fonden samt fondensbeteckning föras in i akliebreven och i aktieboken. Denna lag träder i kraftden . Lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618) Härigenomföreskrivs att 3 kap. 17 § bankakliebolagslagen (1987:618) skall ha följandelydelse. Ingåraktier i en aktiefond enligt ak-tiefond.slagen (1974:931), skall i stället förfondandelsägarna det fondbolag som förvaltar fonden samt fondens beteckningföras in i akliebreven och i aktieboken. Ingåraktier i en värdepappersfond enligt lagen (1990:000) om värdepappersfonder,skall i stället för fondandelsägarna det fondbolag som förvaltar fonden samtfondens beteckning föras in i akliebreven och i aktieboken. Denna lag träder i kraftden . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. ,, , , , , , , , Proposition om värdepappersfonder 1 Inledning Aktiefonderregleras i aktiefondslagen (1974:931). En aktiefond kan kort beskrivassom en gemensamt ägd fond som bildals genom kapitaltillskott från allmänheten.Fonden består huvudsakligen av omsätlningsbara värdepapper och andrafinansiella instrument. Fonden som inle är en självständig juridisk personadministreras av ett svenskt aktiebolag (fondbolag). Fondens tillgångarförvaras av ell bankinslitut (förvaringsbank). Förutom i lagen bestämsaktiefondens verksamhet i de fondbeslämmelser som upprättas för varje fond ochsom skall godkännas av bankinspektionen. Fondbolaget måste habankinspektionens tillstånd för att bedriva akliefondverksamhel. Fondenssyfte är att erbjuda allmänheten en sparform på riskkapitalmarknaden ellerobligations- och penningmarknaden ulan all den enskilde spararen behöverbesitta särskild sakkunskap om de olika marknaderna. Detla syfte uppnås genomalt lagstiftaren ställer krav på att fonden skall ha en kvalificerad förvaltaresom står under bankinspektionens tillsyn. Fondens verksamhet skall i grundenbygga på riskspridning så att spararnas medel inle onödigtvis äventyras. Eltytterligare krav är att fondandelarna skall vara likvida dvs. de skall när somhelst kunna lösas in mot kontanter. NugäUande aktiefondslag tillkom . har kapitalmarknadengenomgått en omfattande förändring. har valularegle-ringen i delnärmaste helt slopats. Den pågående process som avses utmynna i Sverigesanpassning till den europeiska gemenskapen ställer vidare krav på ändringar iden svenska aktiefondslagen. Inom EG finns antagna direktiv som behandlarkollekliva investeringsfonder (s. k. UCITS). Direktiven är i kraft inom lio avEG-länderna sedan den . och har fått anståndmed tillämpningen . Dessa pågående förändringar gör att nuvarandeaktiefondslag blivit delvis föråldrad och omodern. Inomfinansdepartementels finansmarknadsavdelning har därför upp rättals promemorian (Ds 1989:71) En ny aktiefondslag. remissbehandlats.En förteckning över remissinstanserna och en samman- Prop. 1989/90:153ställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i detla ärende sömbilaga 1. Regeringenbeslutade all inhämta lagrådets yttrande över ett inomfinansdepartementet upprättat förslag lill lag om värdepappersfonder jämtepromulgationslag och förslag lill ändringar i lagen (1983:890) omallemanssparande och lagen (1989:1079) om livförsäkringar medaktieföndsanknytning. Lagförslagen och lagrådels yttrande bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2 och 3. Lagrådet har i sitt yttrandeföreslagit ändringar i 24 och 45 §§ lagen om värdepappersfonder. Som kommeralt framgå av del följande (s. 67 och s. 75) anserjag alt lagrådets förslaglill ändringar bör godtas. Även i övrigt bör vissa redaktionella ändringargöras i de remitterade lagförslagen och i specialmoriveringen till 7 och 22 §§lagen om värdepappersfonder. Efterlagrådsföredragningen har uppmärksammats att skattereformen (prop. 1989/90:110)föranleder vissa justeringar i 2 och 3 §§ föriaget till lag omvärdepappersfonder. De justeringar som behövs är främst av redaktionellkaraktär varför någon fömyad lagrådsföredragning av de föreslagna ändringamainte erfordras enligt min mening. Denföreslagna lagen om värdepappersfonder kräver ändringar i ytteriigare ettantal lagar. Ändringarna har endast karaktären av följdändringar. Företillkomsten av akliefondslag saknade särskilda lagregler förkollektiva investeringar i värdepapper. Sådan verksamhet bedrevs då främst iinvestmentbolag, dvs. bolag med uppgift att genom ell välfördelatvärdepappersinnehav erbjuda aktieägama riskfördelning och vars aktier ägs avett stort antal fysiska personer. Hämtöver förekom en typ av investmentföretagsom förvaltade en värdepappersportfölj eller aktiefond, vilken var i principhelt frislående från företagels egen förmögenhet. Sådana aktiefondsföretagsålde andelar i fonden och köpama fick därigenom en moisvarande andel i fondensdagsaktuella värde. Rättsförhållandet mellan företaget och andelsägarnareglerades genom avtal. Regeringenuppdrog ål den s. k. akliefondsulredningen all göra en utredning rörande bl.a. vissa former av handel med värdepapper. Utredningen avlämnade betänkandet (SOU 1969:16) Lagstiftning om värdepappersfonder m.m. och om stämpelskatt på värdepapper. Frå gan om en lagreglering av värdepappersfonder logs härefter upp i proposi tionen med förslag till aktiefondslag, m.m. (prop. Vid denna lid fanns sådan lagstiftning i flertalet länder i vilka akliefondsverksamhet utövades. Inom och hade också anlagils rekommen dationer med riktlinjer rörande aktiefondsverksamhet. Dessa rekommen dationer hade tillkommit främst i syfte att ge investerama ell visst gmnd- skydd. Aktiefondsulredningens förslag byggde i väsentliga delar på de inom och utarbetade rekommendationerna. I1974 års proposition föreslogs en lagreglering av akliefondsföretagen. 1989/90:153 Investmentbolagen, vars verksamhet är underkastadeaktiebolagslagens regler och i vilka investerama (dvs. aktieägarna) utövar sittinflytande på bolagsstämman, ansågs däremot inle vara i behov av någon särskildreglering eller tillsyn. Sommoliv för alt införa en lagstiftning för aktiefondsföretagen anfördes dels attfonderna representerade betydande tillgångar, dels att aktiefonds-verksamhetenhuvudsakligen berörde ell stort antal småsparare vars intressen på olika sättbehövde tillgodoses. Lagstiftningen ansågs böra innehålla regler om bl. a.förvaltningen och förvaringen av fondtillgångarna, insyn för sparama iverksamheten, försäljningen av fondandelar och offentlig tillsyn. Fråganom en reglering av utländska akliefondsförelags möjligheter all utövaverksamhet i togs inle upp i förslaget lill aktiefondslag. Utövandet avakliefondsverksamhet i förbehölls aktiefondsförelag bildade enligtsvensk lag. Flera remissinstanser hade med tanke på möjligheten av en framtidaliberaliserad kapitalmarknad betonat vikten av all också utländska aktiefondersverksamhet inriktad på blev föremål för lagstiftning. I propositionenkonstaterades all frågan om de utländska fondernas verksamhet i kundebehandlas frislående från den föreslagna lagstiftningen och att utredning ifrågan saknades. Saken släUdes i och med detta på framliden. Somframgått var ett av de viktigaste skälen för tillkomsten av aktiefondslagenbehovet av skydd för dem som investerar medel i aktiefonder. Engrundförutsättning vid reglernas utformning var all undanta investerarna frånpersonligt ansvar för skulder som uppkommer i aktiefondsverksamheten. Fråganom fondens och fondföretagets konstmktion var därvid av central betydelse. Enaktiefond föreslogs vara frislående från det förvaltande företagetsförmögenhetsmassa utan att därvid bli ett självständigt rättssubjekt Guri-diskperson). Härigenom kunde kraven på ett tillfredsställande skydd förinvesterarna och en nödvändig överblick över fondtillgångarna tillgodoses.Däremot skulle fonden i skattesammanhang utgöra etl självständigtskattesubjekt. Vadgäller fondens ställning i förhållande till andelsägarna konstaterades att deinvesterare som placerat medel i en fond i regel torde anse sig som ägare avfondens tillgångar. Med hänsyn till att inga andra än andelsägarna tillskjulitkapital till fonden, var del också naturligt alt betrakta fonden och däriingående värdepapper som en förmögenhetsmassa som ägdes av investerarnagemensamt. Manutgick från att betydande ekonomiska värden skulle finnas i fonderna och attelt stort antal investerare skulle delta. Delta ansågs motivera att särskilda kravställdes på fondförvaltningen. De största garantierna för att förvaltningenskulle arrangeras på etl betryggande sätt ansågs erhållas om den utövades avett aktiebolag (fondbolag). För att skapa ekonomisk trygghet i verksamhetenuppställdes krav på ett visst minsta aktiekapital i fondbolaget. Enannan viktig fråga gällde förvaringen av fondegendomen. garantera att deinvesterade medlen förvarades åtskilda från fondbolagels tillgångar och all denförvallade fondegendomen kunde bli föremål för Prop. 1989/90:153 tillsyn,föreslogs att tillgångarna skulle förvaras av en bank (förvaringsbank). Föratt stimulera hushållen lill regelbundet och långsikiigi sparande infördes år1979 en ny form av sparande, s.k. skatlesparande, som var förenat med vissaskalleförmåner. lill skattesparandet erbjöds etl sparande ispecieUa aktiefonder, s.k. aktiesparfonder. Ett speciellt syfte medfondalternalivet var att tillföra del svenska näringslivet ytteriigareriskkapital. Ipropositionen 1977/78:165 om värdesäkert lönsparande, lade regeringen såledesfram ett förslag lill lag om aktiesparfonder. Aktiesparfonderna skulle ha enorganisatorisk uppbyggnad och verksamhetsinriktning som nära anslöt tillaktiefonderna och därför i huvudsak regleras av aktiefondslagen. Förutom vissaspeciella skatteregler gjordes avvikelser bl.a. i fråga om placeringarna, som iprincip begränsades till aktier i svenska bolag, och i fråga omsammansättningen av styrelsen för fondbolaget. Reglernaför aktiesparfonder infördes i en särskild lag, nämligen lagen (1978:428) omaktiesparfonder. I de delar aktiesparfonderna inle är sär-reglerade hänvisardenna lag lill akliefondslagens bestämmelser. Vidingången av öppnades möjlighet för anställda i etl företag eller inomen koncern all spara i s.k. förelagsanknulna aktiesparfonder. . Dessa fondermåste placera en stor andel av fondtillgångarna, , i aktier ellervissa andra värdepapper utlardade av det egna företagel. Möjlighetenatt investera i aktiesparfonder upphörde i samband med att allemansfondernaintroducerades. IböGan av 1983 tillsattes en expertgmpp för att utreda vissa frågor rörandestimulanser av hushållens sparande. Till bakgmnden hör all skal-tesparsystemethade utsatts för kritik vad gäller bl.a. omfattningen av skattelättnaderna, defördelningspolitiska effektema, andelsägarnas inflytande i aktiesparfondernasamt fondemas placeringsregler. Expertgmppen avlämnade belänkandet (Ds Fi1983:15) Allemanssparandet - Elt nytt sparsystem för hushållen. I dettaföreslogs all riskkapitalsparandet skulle ske i särskilda kapilalsparfonder numera kallade allemansfonder. I likhet med aktiesparfonderna skulle, de nyafondernas organisatoriska uppbyggnad och verksamhetsinriktning väsentligenbaseras på aktiefondslagens regler. Regeringenlade i prop. 1983/84:30 om allemanssparandet fram ell förslag lill lag om allemanssparande. I propositionen pekades på två vikti ga skäl för all helt nya fonder borde skapas. Dels skulle del stöta på svåra tekniska problem att låta sparandel kanaliseras lill exempelvis aktiespar fonder. Dels fanns en strävan all motverka en ökad makt- och ägarkon centration i näringslivet bl. a. genom alt öka antalet fonder och begränsa 26 Detframhölls även att en etablering av ett stort antal Prop. 1989/90:153allemansfonder i decentraliserade former skulle kunna bidra till att i viss månminska maktkoncentrationen. Vissa begränsningsregler borde därför eftersträvas.De enskilda fonderna fick inte bli för stora. Antalet andelsägare i enallemansfond begränsades i enlighet härmed till 75000. Även för varje enskildpersons sparande sattes en maximigräns. Regeringenville åstadkomma ett större inflytande för andelsägarna i allemansfonderna änvad som var fallet i aktiesparfonderna. 1 fråga om sammansättningen avfondbolagets styrelse gjordes därför den förändringen att majoriteten avstyrelsen skall utses av en hållen andelsägar-stämma. Vidare föreskrevsi enlighet med vad som ursprungligen föreslogs gälla för aktiesparfonderna, attendast de av delägarna utsedda representanterna äger rätt att delta i beslutom utövande av rösträtt för fondernas aktieinnehav. Jämförtmed aktiesparfonderna gavs allemansfonderna ell något utökat placeringsutrymmei och med att de fick rätt att placera även i värdepapper utfärdade av staten.Del sammanlagda värdet av statspapperen får dock inle överstiga avfondförmögenheten. Sedanlagen (1983:890) om allemanssparande infördes har gränsen för högsta tillåtnaantal andelsägare i en allemansfond höjts, först år 1986 till 100000 och sedanår 1989 till 150000. Även maximigränsen för sparandet har höjts. Genompropositionen om ändringar i lagen (1983:890) om allemanssparande (prop.1989/90:31) har maximigränsen för sparandet höjts till lOOOOO kr.