prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — LAG:s förslag att mjölkproducentemaskall kompensera sänkta produktpriser genom att bredda inkomstbasen är intebara verklighetsfrämmande utan direkt utmanande för en yrkesgmpp varsårsarbetstider i de flesta fall redan är mycket längre än vad som är normalt. INorrland utgör mjölkföretagen den helt dominerande företagsformen bland hdtidslantbmkare.Ca90% av heltidsföretagen baseras på mjölkproduktion. För de flesta är ocksåmjölkproduktion baserad på eget vallfoder den enda realistiskadriftsinriktningen. LAGutgår från att det särskilda prisstödet till mjölk i norra skallbibehållas. Den prissänkning av gmndpriset som förslaget ofrånkomligen ledertill drabbar dock självfallet också producentema i denna del av landet. Vi villsärskilt understryka behovet av åtgärder för att upprätthålla den åsyftadeproduktionsnivån i norra . Rent allmänt sker utslagningen i första handav producenter i glesbygd, med långa transportavstånd. Efterhand kommerkvarvarande produktion att koncentreras till slättbygdema och regioner närastörre befolkningscentra, där det finns avsättning för konsumtionsmjölk. Ensådan utveckling skulle få stora regionalpolitiska konsekvenser och innebära ensnabb och långtgående nedläggning av mjölkproduktionen i och därmed avjordbmksnäringen som helhet. LRF vill här fasta uppmärksamheten på att LAGdirekt uttalar att det inte innebär någon nackdel om produktionen koncentrerastill kustlandet och Storsjöbygden. Dennuvarande exporten av mjölkprodukter beräknas till av 127 För att klaraden svenska marknaden även med hänsyn till Prop. 1989/90:146 säsong- och regionalavariationer krävs en marginal på . från Bilaga 2 denna utgångspunktär överskottet . Ett slopande av utjämningssystemet somLAG föreslår innebär mycket kraftiga prisändringar. Totalkonsumtionen avmejeriprodukter kommer att minska kraftigt. Den största minskningen kommer attdrabba osten. Denna effekt har vid lantbmksuniversitetet beräknats till ca 15 %.LAG har angett . Läggs denna effekt ovanpå nuvarande överskott blirtotaleffekten en minskning på vilket motsvarar ca 140 000 kor vidnormavkastning. 1 praktiken kan effekten bli ännu större genom att produktionenmåste anpassas till en nivå under fuU självförsörjning. 1sina diskussioner om livsmedelsberedskapen har LAG räknat med att 450000 kor ärtillräckligt. Det är en minskning i förhållande tiU dagsläget . LAG:segna förslag kan dock leda till ett betydligt lägre antal kor. I : sutvärdering av LAG: s förslag anges att förslaget leder till ett koantal mellan390000 och 435000.1 nuläget är antalet mjölkkor ca 550000. Itidigare refererade konsekvensanalys har beräknats att LAG: s förslag ledertill att avräkningsprisema på mjölk till en början kommer att sjunka till underhälften av dagens priser. Det saknas erfarenheter av hur en så drastisklönsamhetsförsämring verkar, men givet är att utslagningen blir snabb och attmånga producenter skulle drabbas av personlig konkurs. Hur många av dagensproducenter som överlever som lantbmksföretagare tills priseraa går upp igen äromöjligt att bedöma. Isammanhanget vill LRF något kommentera LAG: s förslag angående olikamejeriprodukter. Det innebär att priset på k-mjölk och grädde sänks kraftigt.Som kompensation skulle gränsskyddet för ost, mjölkpulver och smör höjas. LAGutgår från att också priset på smör höjs motsvarande. Förstbör understrykas att en sådan omfördelning av gränsskyddet är oacceptabel. Deprisökningar på k-mjölk som tillerkänts mjölkproducentema kan inte bytas utmot t. ex. höjt smörpris. På matfettsmarkanden är konkurrenssituationen motmargarin den centrala frågan. Priset måste avvägas så att ersättningen för detsmör som blir över vid tillverkningen av k-mjölk, ost och mjölkpulvermaximeras. Det är då inte säkert att hela gränsskyddet blir utnyttjat i allalägen. Som nämnts är efterfrågan på smör mycket priskänslig. LAG:sfunderingar kring begreppet mottagningsplikt visar bristande insikter i de gmndläggandeprinciperaa för kooperativ samverkan. Om mejerieraa i varje enskiU fall skulleta ut den verkliga kostnaden för insamlingen av mjölk skulle stora producentgmppertvingas upphöra. LAG: s tanke att sänkta fastighetspriser skulle lösadetta problem visar också brist på verklighetskontakt. I dessa skogsbygderöverstiger inte värdet av åker skogsmarksvärdet. LRF/SMRhar redovisat ett förslag till förenklat utjämningssystem vil ket också är ett steg i en önskad utveckling att intemt avreglera inom jordbmkssektom. Förslaget innebär att avgift endast skall tas ut på k-mjölk och grädde. I övrigt slopas avgifteraa. Avgiftema fömtsätts bli utnyttjade för en gemensam exportfinansiering och eventuella återstående 128 medelavses bli utbetalade lika på aU invägd mjölk. Om framtida prishöj- Prop.1989/90:146 ningar för att kompensera ökade kostnader i huvudsak läggs på ost och Bilaga 2 mjölkpulver kan avgiftema successivt sänkas och systemet avveck las. Den gemensamma exportfinansieringen kan dock i så fall kräva en avgift på aU invägd mjölk. Detförenklade utjämningssystemet bör utvärderas . Dennuvarande exportfinansieringen anser LRF är nödvändig att bibe hålla. Ett borttagande av exportfinansieringen skulle innebära en mycket kraftig sänkning av avräkningsprisema. 11.80Svenska lantarbetareförbundet: SLF inser att en omedelbar avvecklingav utjämningssystemet inom mejerinäringen kommer att få stora och delvis ofömtsägbararegionala konsekvenser. Därför är det önskvärt att mejerinäringen, underövervakning av jordbmksnämnden, ges ett ansvar för att under ordnade formergenomföra omställningen till de nya fömtsättningama och att möjlighet ges tillregionvis prisutjämning mellan de olika produkteraa mjölk, smör och ost. 11.86Sveriges jordbruksarrendatorers förbund: En förenklad mjölkregleringmåste även fortsättningsvis finnas kvar . 11.88 : Utjämningssystemet för meje riprodukter bör avvecklas. Denkostnadsstmktur som föreligger inom mejerinäringen är en effektav regleringen. Vilken kostnadsstmktur som uppstår efter avregleringen avgörsav konkurrensen på marknaden. Enförändring av lönsamheten mellan olika produkter efter en avreglering är medandra ord en stmkturfråga och inte en fråga för myndigheter eller förlagstiftning enligt SLIM. Utredningensförslag, att det gränsskyddade priset på de enskilda meje- riprodukteraa justeras för att bidra till en utjämning av lönsamheten hos dessa, avvisas därför bestämt av SLIM. Ett absolut krav för en avreglering är att gränsskyddet inte får höjas, inte på något område. 11.89 : Enligt TCO:s mening talar framför allt folkhälsoskäl, men även ekonomiska argument för att en intera mjölkreglering inte bör förekomma . Omställningen till ett intemt avreglerat system måste dock få ta . Gränsskyddet bör givetvis successivt anpassas till de nya konkurrensfömtsättningaraa för olika produkter. 12.9Riksantikvarieämbetet: Den minskning av mjölkproduktionen som antyds motsvarar 85000 mjölkkor. Att öka betningen är en absolut nöd vändighet för landskapsvården. Även om köttproduktionen skuUe öka, 129 9 1989/90. 1 saml Nr 146. somutredningen antar, måste det dock allvarligt befaras att sänkta foder- Prop.1989/90:146 priser kommer att göra det ekonomiskt fördelaktigt att tvärtomminska Bilaga 2 betets och det egenproducerade fodrets roll i kött- ochmjölkproduktionen. ---- Föratt motverka utvecklingen krävs ett regionalt stöd till mjölk- och köttproduktion i skogsbygderaa. 12.10Lantbruksstyrelsen: Minskar mjölkproduktionen med storleksordningen 75000 korkommer underlaget för köttproduktion från mjölkras-kalvar att minska med ca 15milj. Sker en snabb neddragning av antalet kor kommer köttutbudet temporärtatt öka. Föratt kompensera bortfallet av 15 milj. kg. kött från mjölkraskalvar behövs en fördubbling av den självrekryterande köttproduktionen. Med tanke på att det tar att expandera köttproduktionen genom självrekryterande djur måste risken för prissänkning bedömas som liten. Några större förändringar av företagsstmkturen inom köttproduktionen kan inte fömtses men en viss utveclding mot ökad extensiv produktion kan ske bl. a. vid deltids- och fritidsföretagen. Lönsamheteninom självrekryterande köttproduktion är låg men kan förbättras om foderkostnademasjunker. Det föreslagna landskapsvårdsstödets omfattning och principema fördess fördelning kommer att få betydelse för denna produktionsgren. Specialiseradköttproduktion kommer att ställas inför stora omställningsproblem. Utbudet avkalvar kommer att minska. Produktionen bygger nu på utnyttjande av spannmål.Enligt de nya djurskyddsföreskriftema föreskrivs att vallfoder skall ingå meden viss del i fodret. Detta innebär längre uppfödningstid och oftainvesteringar i vallskördeteknik. Efteren avreglering kan produktionen av fläsk väntas minska något så att den i stortsett motsvarar eller något understiger efterfrågan inom landet. kanpartipriset sänkas tack vare lägre exportkostnader. Att spannmålspriset sjunkerblir positivt för lönsamheten. Detta medför att avräkningspriset kan sänkasvarigenom konsumtionen ökar och en jämvikt mellan utbud och efterfrågan uppnåsinom landet. Detta fömtsätter antagligen också någon form avkontraktsproduktion. 12.13Statens jordbruksnämnd: En avveckling av den interaa marknadsregleringenoch därmed möjligheten till bidrag vid export försvårar utbyteshandeln (bl.a.kött och fläsk). Att även fortsättningsvis ge exportbidrag för utbytesexport ärenligt JN: s uppfattning dock inte förenligt med förslaget om avveckling avden interaa marknadsregleringen. Jämfört med vissa andra områden är det inteheller i lika hög grad motiverat att mildra konsekvensema inom fläsk- ochköttproduktionen genom att behålla exportbidragen. Pågris- och nötköttsområdena kan man räkna med att de inhemska prisrelationemakommer att ändras så att de mindre ädla detaljema blir relativt sett billigare.Det leder i sin tur till att utbytesimporten till största delen kommer attupphöra och förbättra balansläget för grisköttets del. Detär dock troligast att en viss minskning av den totala grisköttspro duktionen kommer att äga mm varvid slaktsvinsproducenter slås ut i 130 områdenmed sämst fömtsättningar för odling av fodersäd. Vidare kom- Prop.1989/90:146 mer slaktsvinsproduktionen att än mer koncentreras till större företag för Bilaga 2 att man fullt ut skall kunna utnyttja stordriftsfördelar både på inköps- och leverantörssidan.-- Närexportbidragen slopas uppkommer relativt den inhemska efterfrå gan i första hand ett överskott på framddskött. Priserna på sådant kött kan därmed förväntas falla mer än priserna på de ädlare detaljerna från bak delskött --- . Konsumtionenkan därmed förväntas öka av framddskött relativt bak delskött. Förmodligenkommer på lång sikt (efter att mjölkkoantalet stabiliserats på en ny nivå) den totala produktionen av nötkött att bli något lägre än .---- kommer av nötköttsproduktionen från kor och kalvar som faller på mjölkproduktionen. Då det är troligt att mjölkkostammen kom mer att minska betydligt måste bortfaUet täckas upp genom självrekryte rande nötköttsproduktion. Om det blir fallet eller inte kommer att bero på hur lönsamheten i sådan produktion kommer att bli när den interaa marknadsregleringen avvecklats. Vid en minskning av mjölkko stammen med 60000-100000 kor kommer antalet köttkor att behöva öka ungefär lika mycket för att det skall ge samma totala nötköttspro duktion som . Intresset för att utöka kommer att påverkas av hur areal som tas bort ur spannmålsproduktionen kommer att användas. Möjlighe ten till betesdrift på och extensivt använda arealer för vallfoder kan komma att verka positivt från lönsamhetssynpunkt. ---- Ettborttagande av den interaa marknadsregleringen återverkar intedirekt mot får- och lammsektorn utan i stället indirekt via de effekter somuppkommer från konkurrerande köttslag. Räknar man på effektema av sänktafoderpriser framträder får- och lammkött som ett köttslag där prissänkningenkan bli som allra störst. Mycket av produktionen bedrivs dockpå extensiva marker där foderkostnaderna redan är låga. andrasidan försvinner de subventioner som utgår genom nuvarande pris tillägg. --- Totalt sett leder detta till att fSr- och lammköttspriserna för konsumentförmodligen kommer att stiga något. blir konkurre rande köttslag billigare genom att den interna marknadsregleringen av vecklas. Det skulle i så fall tala för att produktionen kommer att minska. Vidare kommer produktionen av får och lamm troligen att förskjutas från bygder som är svaga till de som är starka ur växtodlingssynpunkt och med överskott på åkermark.- Förnärvarande råder balans mellan produktion och konsumtion på fågdköttsområdet.Ett borttagande av den interaa marknadsregleringen och exportbidragsmöjlighetenhar således ingen omedelbar effekt. Även för denna sektor gäller naturligtvisatt nya prisförhållanden gentemot konkurrerande köttslag kan ge upphov tillöver- eller underskottstendenser. Mankan förvänta sig att ett genomförande av förslag kommer att påskynda sammangåenden mellan slakteriföretag och stmk turrationaliseringar i slaktsektom. ---- Nedläggningav nötslakterier kombinerat med strakturrationali- Prop. seringarär att vänta. Slaktenav får och lamm är nästan helt koncentrerad . Vidareär det från ekonomisk synpunkt en liten del i slakteriernas verksamhet. Omstmktureringenav slakterier med får och lammslakt kommer att styras av villkoren för svin-och nötslakten. ---- Enavveckling av den interna marknadsregleringen kommer inte attskapa särskilt stora balansproblem inom Qäderfäsektorn. Trycket på att göra stmkturändringar kommer, åtminstone den , inte att vara direkt stort.--- ---- Andelengrisköttsproduktion i är och i mellerstaSveriges skogsbygder 1,. 1 skogsbygder finns . Framträder ettbehov av minskning på svinsidan kommer den troligen att äga mm i nämndaskogsbygder. 12.42Länsstyrelsen i län: För fläskproduktionen bedöms enmarknadsreglering tills vidare genom slakteriorganisationerna vara tillräckligför att möjliggöra nödvändiga lagerhållningar m. m. för en avvägd inhemskproduktion av ungefär nuvarande omfattning. 12.52------------------------------ Länsstyrelseni : Utredningen menar att fläskproduktionenhar ett begränsat beredskapsintresse. Vi anser emellertid att det voreolyckligt om fläskproduktionen försvann från vårt län dels för tillförseln avfärskt närproducerat fläsk, dels för att skapa underlag för de slakterier somfinns . Risk finns annars för att något eller några av dessa slås ut,vilket i sin tur kan verka negativt på jordbraksproduktionen i stort. Denensidighet som präglar vårt jordbruk skulle dessutom ytterligare accentueras. 12.53 Länsstyrelseni : Vi tolkar det som att utred ningen finner det lämpligt att fläskproduktionen upphör i norra . Detta skulle vara direkt förödande för möjligheterna att upprätthålla en rationell förädlingsindustri i norra . Fläskproduktionen fungerar som en bas och som en utjämnande faktor inom förädlingsindustrin. Dessutom är norra ett underskottsområde på fläsk, vilket är ytter ligare ett skäl att inte dra undan fömtsättningarna för denna produktion. Produktionsstödet bör också fortsättningsvis enligt uppfatt ning utgå för fläsk. 12.67 Handelns samarbetsorgan ijordbruksfrågor: Det är angeläget att den utbyteshandel som för närvarandeförekommer med nötkött även fortsättningsvis kan upprätthållas av såvälkonsument- som handelspolitiska skäl. 12.68 Hushållningssällskapens fcirbund: Ettökat NOLA-bidrag En effekt som dock bör beaktas är att detta kommer att förrycka den"fria marknaden" högst avsevärt vad gäller nötkött och fårkött. ---- NOLA-bidragetblir i praktiken en köttsubvention till konsumen- 132 terna.Kostnaden för det öppna landskapet bärs heU av lantbmket, men Prop.1989/90:146 omfördelas inom kåren med hjälp av . 12.74Lantbrukarnas riksförbund: LAG säger att får- och lammproduktionen intepåverkas nämnvärt på kort sikt. LRF har en annan mening. utgårett pristillägg för får- och lammkött, som uppgår till ca /kg.Ett betydande stöd lämnas också i form av lagringsstöd. Utan lagringsstöd skulle marknadenöversvämmas av lammkött och prisnivån pressas ner. Gränsskyddet blir då av fögavärde. Om inte andra stödåtgärder sätts in blir fårskötseln en av de förstaproduktionsgrenar som slås ut om LAG: s ekonomiska kriterier blir avgörande.Redan nuvarande prisnivå innebär att får- och lammkött är på stark nedgång. Lammproduktionenär ingen stor näringsgren, men den bedrivs merendels i våra svagaste jordbmksbygderoch har därför speciellt värde. En genomsnittsbesättning består av ca 16 fåroch 25 lamm. finns vid enheter med 2 20 ha åker. I skogs-och mellanbygder och skogsbygder finns av alla får. Höjtgränsskydd för att kompensera pristillägget är ingen realistisk lösning. LRFutgår från att pristillägget, som är tillförhandlade medel skall vara kvar äveni fortsättningen. LRF föreslår dessutom att en särskild stimulans bör utgåbaserat på antal moderdjur, bl.a. med hänsyn till landskapsvårdande insatser. Isammanhanget bör också anpassningsproblemen tas upp. Ett genomförande av LAG: sförslag skulle tvinga fram en kraftig reduktion av koantalet. Eftersom LAG, imotsats tiU aUa tidigare utredningar, inte tillmätt mjölkproduktionen någotspeciellt beredskapsvärde, finns knappast någon nedre gräns för produktionen.Vid en utslaktning tillförs marknaden stora kvantiteter kött. Utan möjligheter tiUfinansiering av exporten skulle enligt LAG: s förslag priset pressas ned motVM-prisnivå. Näringen får därför ut ett lågt pris inte bara på den del avslakten som måste exporteras utan också på resten. Denna aspekt har inteberörts av LAG. LRFvill särskilt framhålla att kontraktsskrivning inte är en praktiskt genomförbarväg att åstadkomma balans på marknaden. Det skulle fömtsätta ett system somvarken är önskvärt eller möjligt med den stmktur som branschen har.Svinproduktionen är inte jämförbar med slaktkyckling-branschen, där vi har ettfåtal mycket stora producenter och ett litet antal slakterier. Där är encentral planering möjlig också tack vare de speciella kraven på djurmaterialet.Det är slakteriföretagen som helt styr produktionsomfattning. LRFviU understryka att en finansiering av kött- och fläskexporten måste kvarstå så längreandra länder har motsvarande regler. Exportenbör finansieras med införselavgifter och slaktdjursavgifter. Ett system för exportfinansiering bör dock utformas så att producentema får tydliga signaler så att produktionskapacitet inte byggs upp för olönsamma överskott. En produktion utöver utrymme för säsongmässiga variationer och utbyteshandel är med nuvarande utveckling på världsmarknaden inte önskvärd.--- 133 Enöversyn bör vidare ske av köttregleringen. Detaljregleringar bör tas Prop.1989/90:146 bort. Kvar bör i princip endast vara ett system för att finansieraexporten. LRFföreslår också att en ökad utbyteshandel av kött och fläsk kan ske.Finansieringen bör ske genom att införselavgifter från motsvarande importtillförs köttregleringen. 12.86Sveriges jordbmksarrendatorers förbund: En förenklad kött reglering måste även fortsättningsvis finnas kvar . 12.88Sveriges livsmedelsindustriförbund: Som en temporär övergångsåtgärd, bör stödges till begränsad export av vissa köttdetaljer. 13.13Statens jordbruksnämnd: Framtiden för äggnäringen är mycket starkt påverkad avändrade djurskyddsbestämmelser. Omeffektema av de ändrade bestämmelseraa leder till en balanserad marknad är detav liten betydelse att möjligheteraa till intera marknadsreglering och exportbidagavskaffas. Dekommande åren väntas överskotten av ägg minska och enligt vissa prognoser helt försvinna. Detta gör att framtiden för torkerieraa är osäker, oavsett om LAG: s förslag om en avveckling av den interaa marknadsregle ringen genomförs eller inte. 13.74Lantbrukarnas riksförbund: För ägg föreslår LRF att en exportfi nansiering kan ske.-- Ett högsta belopp för exportfinansiering kan Packeribidragetföreslås tas bort i syfte att förenkla regleringen. 14.10Lantbruksstyrelsen:- Lantbraksstyrdsen anser att statens in lösenskyldighet för spannmål bör finnas kvar intill dess marknadenhar stabiliserats.- Det temporära inkomststöd som föreslagitsanser styrelsen bör omfatta en övergångsperiod på Efteren genomförd avveckling av marknadsregleringen kommer det inom landet att finnas avsättning för endast ca 2/3 av nuvarande spann målsproduktion -- . ---- Eftersomdet är stor skiUnad mellan utbud och inhemskefterfrågan på spannmål kan stora prisförändringar fömtses in nan jämvikt uppstår. En rimlig bedömning är att priset på lång sikt kan komma att falla med storleksordningen per kg. Under omställnings perioden, vars längd blir starkt beroende av de åtgärder som vidtas för att underlätta en anpassning, kan prisfallet bli avsevärt större och prisnivån närma sig de rörliga produktionskostnadema. En stor prisvariation mellan åren kan också fömtses, om inga stabiliserande åtgärder vidtas. Entrolig utveckling är att intensiteten i odlingen kommer att minska. Prop.1989/90:146 Storleksrationaliseringen kan väntas fortsätta kanske i snabbare takt än Bilaga 2 .---- Nären bättre balans mellan utbud och efterfrågan uppnåtts, kan en ökad kontraktsodling i olika former fömtses, vilket ställer nya krav på jordbm karen att hålla sig väl informerad om marknadens utveckling. Översiktligaekonomiska beräkningar tyder på att intäktema i spannmålsodlingen vid mångagårdar inte kommer att täcka de rörliga kostnadema vid den föreslagnainterventionsprisnivån per kg 1991. Altemativgrödor(även skog) för energi, fiber och för andra industri-råvaror får ökadkonkurrenskraft vid sänkta spannmålspriser. Lantbmksnämndemaredovisar bedömningar som väl sammanfaller med de som redovisas i styrelsens konsekvensutredning. Starkt under stryks att avregleringen blir kännbar framför allt för spannmålsodlare i slättbygdema som saknar andra inkomster. Flera nämnder, både i slätt bygds- och skogs- och mellanbygdslän, fömtser att animalieproduktionen efterhand kommer att flyttas till områden med goda fömtsättningar för spannmålsodling.--- Lantbmksstyrelsenanser att en avreglering av spannmålsodlingen innebär en genomgripande ändringi fömtsättningama för en odling som bedrivs på mer än halva landetstotala åkerareal och vid flertalet jordbmksföretag. Därför krävs aktivaåtgärder . ---- Priseffektenoch konsekvenseraa för enskilda jordbmkare kan bliså omfattande att det kan finnas anledning att samhället i ett övergångsskedehar en beredskap för hur extrema skördevariationer skall hanteras. Normalaskördevariationer behöver inte ingå i en sådan beredskap. 14.13Statens jordbmksnämnd: Spannmålsodlingens regionala fördelning påverkas avförädlingsindustrins lokalisering. förmals (inkl. importeradspannmål och exportförmalning) i och , i västraSverige (främst ), i , i östra och ca 2%i övriga (främst i ). Satti relation till kvarakapaciteten finns de största överskotten i ochi östra . I västra råder i stort sett balans och beaktas ävendet underskott som finns för fodersäd i råder där också balans. Enligtuppgifter från kvaraindustrin finns det ett kapacitetsöverskottpå . Dessutom torde den exportförmalning på ca 100 milj. kg spannmål somför närvarande utförs åt SIDA falla bort då den finansieras av regleringsmedel.Sammantaget innebär det att av förmalningen kan ske i med deanläggningar som finns om dessa utnyttjas fullt ut. ---- EftersomLAG-förslaget torde innebära prisfall på flertalet jordbmksprodukter och dåman knappast kan tänka sig någon större ökningav det totala kaloriintaget kan konsumtionseffekten på brödspann- Prop.1989/90:146 mål utebli. ---- Destörsta överskotten av fodersäd finns i . områdenär det förhållandevis billigt att odla spannmål jämfört med vissaunderskottsområden som och skogsbygder. Fallandespannmålspriser torde därför leda till att intresset för animalieproduktionökar i slättbygder med överskott på spannmål. Lägrespannmålspris verkar i riktning mot ökad förbmkning gentemot andraenergifodermedel som grovfoder och majs. Det kan leda till att foderstatemastyrs mot att innehålla spannmål som kompletteras med billigt proteinfoder som t.ex.fiskmjöl.