prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Dengaranterade räntan för hyres- och bostadsrätt har satts lägre än dengaranterade räntan för egnahem eftersom motsvarande skattelättnad inteuppkommer för hyres- och bostadsrätt. Skillnaden mellan de garanterade räntornaär anpassad i utgångspunkt frän att det också förekommer en schablonintäkt föregnahem. RINKföreslog att schablonintäkten skall avskaffas för egnahem samt attränteutgifter för egnahem liksom alla andra ränteutgifter utanför näringsverksamhetskall ge en skattelättnad pä normalt . Målet om neutralitet mellan dispositionsformernakräver dä att skillnaden mellan de garanterade räntorna för å ena sidan egnahemoch å andra sidan hyres- och bostadsrätt reduceras med hänsyn till de sänktaskattesatserna. RINK förslog därför att reglerna för räntebidrag skall vara oförändadeför egnahem medan reglerna för räntebidrag till hyres- och bostadsrätt justerasså att den garanterade räntan för hyres- och bostadsrätt uppgår till avden garanterade räntan för egnahem. Därmed uppnås samma ränta efter skatt ochbidrag för hyres- och bostadsrätt som för egnahem med räntebidrag. Om dennabalans skall upprätthällas vid en oförändrad årlig upptrappning för egnahemmed krävs en årlig upptrappning av den garanterade räntanför hyres- och bostadsrätt med 0,35 procentenheten Deav RINK föreslagna förändringarna av räntebidragen innebär justeringar inomramen för nuvarande räntebidragssystem. Frågan om hur systemen för bostadsstödkan justeras på ett mera genomgripande sätt med hänsyn till de nyaskattereglerna har utretts av boendekostnadsutredningen (BKU). I betänkandet,SOU 1989:71 Ny bostadsfinansiering, föresläs att nuvarande räntebidrag ersättsmed s. k. räntelän. Det bostadsstöd som vid nuvarande regler lämnas i form avräntebidrag skall enligt utredningens förslag i stället ges i form av län somåterbetalas av fastighetsägaren . Statens utgifter förräntebidrag skulle därmed reduceras avsevärt utan att orsaka omedelbarautgiftsökningar för berörda bostäder i samband med avskaffandet avräntebidragen. Detförslagna systemet med räntelån och dess samverkan med de nya skat tereglerna har analyserats ytterligare inom bostads- och finansdepartemen ten med utgångspunkt bl. a. i de synpunkter som framförts vid remissbe handlingen av samtliga utredningsförslag. Därvid framkom att ytterligare överväganden krävs, bl. a. avseende frågan om statliga och kommunala ga rantier för lånen, frågan om kreditinstitutens upplåning vid räntelån samt frågan om hur befintliga lån kan läggas om till räntelän. Det har därvid visat 614 sig vara praktisktomöjligt att genomföra en sådan omläggning Prop. 1989/90:110 1991.De av mig föreslagna förändringarna av skattereglerna utgår därför frän attsystemet med räntebidrag skall vara kvar under är 1991. Därmed aktualiserasfrågan om hur reglerna för räntebidrag skall justeras är 1991 med hänsyn tillde nya skattereglerna. Desänkta skattesatserna och de kompletterande fördelningspolitiska åtgärdernabör enligt min mening delvis finansieras genom sänkta offentliga utgiftenRlNK:s förslag skiille leda till en reducering av utgifterna för räntebidragenmed ca 3,8 miljarder kn för hyres- och bostadsrätt är 1991 utöver den justeringsom genomfördes i samband med skatteändringarna för . Räntebidragenskulle reduceras särskilt mycket i de senaste årgångarna av fastigheter,vilket skulle leda till betydande utgiftshöjningar för årgångar därbostadsutgifterna redan är förhållandevis höga. Mitt förslag om slopadfastighetsskatt för de senaste årgångarna av hyres- och bostadsrättshusmotverkar sädana utgiftsökningar men utgiftsökningarna skulle ändå bli alltförstora för senare årgångar Förutsättningarna har ocksä ändrats jämfört med närRINK utarbetade sitt förslag genom de ökningar av den sammanlagdaenergibeskattningen som följer av införande av miljöskatter enligt samt genom den utvidgade uttagsbeskattning för fastighetsskötsel iegen regi som jag föreslagit tidigare denna dag. Sänkningenav räntebidragen bör därför begränsas jämfört med RlNK:s förslag. En mindrereduktion av räntebidragen än i RINK:s förslag leder ä andra sidan tillytterligare finansieringskrav som skattereformens finansiering genomsänkta offentliga utgifter skulle reduceras. Enrimlig avvägning är därför att räntebidragen för hyres- och bostadsrättreduceras med 1,8 miljarder kn i stället för med 3,8 miljarder kn som iRINK:s förslag samt att den ärliga upptrappningen av den garanterade räntan förhyres- och bostadsrätt justeras till om nuvaranderäntebidragssystem med en fast upptrappning skulle vara kvar även efter år1991. Det sålunda justerade beloppet för reducerade räntebidrag ochden, vid kvarvarande räntebidrag, något större budgetförstärkningen och1993 inräknas som en del av finansieringen av skattereformen och läggs ut somreducerade räntebidrag för hyres- och bostadsrätt i min redovisning avskattereformens fördelningseffekten Dengaranterade räntan för nyproducerade egnahem bör, vid en kvarvarande s. k.räntetrappa, åtminstone inte understiga den nuvarande nivån pä . Dengaranterade räntan för nyproduktion av hyres- och bostadsrätt bör pä samma sättåtminstone inte understiga av denna nivå. Jaghar i denna fråga samrätt med chefen för . Jag har därviderfarit att han avser att i annat sammanhang framlägga preciserade förslag omjustering av räntebidragen för . Utgifternaför nyproducerade bostäder är höga jämfört med utgifterna för äldre årgångar Den av mig förslagna höjningen av mervärdeskatten för byg gande frän reducerad till normal skattesats skulle, vid i övrigt oförändrade regler, öka denna skillnad. En kvarvarande reducerad skattesats strider j-, emellertid mot målen om en enhetlig och likformigmervärdeskatt och skulle Prop. 1989/90:110 därtill leda till en betydandebudgetförsvagning jämfört med skatteutredningarnas förslag. Stora ökningar av bostadsutgifterna för nyproduceradebostäder innebär dock sä stora nackdelar att effekterna av den höjdamervärdeskatten för byggande bör elimineras för permanentbostäder åtminstoneär 1991. Detta bör ske genom ett investeringsbidrag för ny- och ombyggnad avpermanentbostäder motsvarande den höjda mervärdeskatten för byggande på detsätt som förslogs av BKL'. Vid min bedömning av skattereformens budgeteffekteravstår jag därför frän att medräkna den höjda mervärdeskatten för ny-ochombyggnad av permanentbostäden Jag har i denna fråga samrätt med chefen för bostadsdepartementet.Jag har därvid erfarit att han avser att i annat sammanhang återkomma med förslagom investeringsbidrag. De förändringar av skatter och räntebidrag som genomförtsför leder i kombination med de nu redovisade förändringarna tillförhållandevis stora och varierande ökningar av bostadsutgifterna. Den heltdominerande delen av hushällen fär skattesänkningar som, tillsammans medhöjningen av barnbidraget, skapar ett ekonomiskt utrymme även för enförhållandevis stor ökning av bostadsutgifterna. Hushåll som erhåller bostadsbidrag och som harbostadsutgifter som understiger de s.k. övre hyresgränserna fän vid gällanderegler, automatisk kompensation för av hyreshöjningen,vilket mildrar effekterna för en ekonomiskt svag grupp. Denna automatiskaökning av bostadsbidragen måste beaktas i finansieringskalkylen.. För att undvika att de höjda bostadsutgifterna leder tilloacceptabla effekter för hushåll med låga inkomster föreslog BKU en höjning avbostadsbidraget i kombination med en omläggning av reglerna. BKU:s förslaginnebär en särskilt stor ökning av bidragen för hushåll med mycket högabostadsutgiften En sådan förändring av bostadsbidraget är angelägen avfördelnings- och bostadspolitiska skäl med hänsyn till de ökadebostadsutgifterna. I mina beräkningar av skattereformens budgeteffekter harjag därför räknat med en sammanlagd höjning av utgifterna för bostadsbidragenpä 1,5 miljarder kn I detta belopp ingår effekterna av att de genomskattereformen höjda bostadsutgifterna automatiskt leder till höjdabostadsbidrag. Resterande utrymme kan användas för en förändring avbostadsbidragen, t.ex. pä det saft som föreslås av BKU. Förslag i denna delkommer att redovisas av chefen för i annat sammanhang. 9.3 Kompletterande fördelningspolitiska åtgärder Som nämnts ovan har jag erfarit att cheferna för social-,utbildnings- och jordbruksdepartementen samt statsrådet föreslagit eller avser att fö- 616 reslåkompletterande fördelningspolitiska åtgärder i samband med skattere- Prop,1989/90:110 formen. Min redogörelse här gäller i huvudsak åtgärdernasbudgeteffekter för den konsoliderade offentliga sektorn samt åtgärdernasfördelningseffekter i kombination med de av mig föreslagna skatteändringarna. 9.3.2 Förbättringar för pensionärerna För att inte de sämst ställda pensionärerna skall fä sänktstandard genom höjningen av de indirekta skatterna 1991 krävs en höjning avpensionstillskottet av basbeloppet samt en höjning av de övrehyresgränserna för det kommunala bostadsbidraget (KBT) med 200 kn samt vissaandra justeringar av KBT. Chefen för avser att föreslådessa åtgärder samt vissa höjningar av handikappersättning och värdbidrag. 1kombination med de höjningar av KBT som uppkommer automatiskt vid nuvaranderegler genom de höjningar av bostadskostnaderna som orsakas av skattereformenleder dessa åtgärder till en budgetförsvagning med 1,6 miljarder kn för denkonsoliderade offentliga sektorn. Detta måste beaktas vid en bedömning avskattereformens totala budgeteffekten Förändring av inkomst efter skatt för pensionärer En ökning av pensionstillskottet av basbeloppetger i kombination med de av mig föreslagna förändringarna av skattesatser,extra avdrag och grundavdrag de förändringar av inkomsten efter skatt frän 1990till 1991 som redovisas i tabell 9.1. Resultaten avser pensionärer som enbarthar pensions-inkomster och beaktar inte effekterna av automatiska och andraförändringar av KBT. Pensionärer som erhåller KBT och har en bostadsutgift somunderstiger den övre hyregränsen får därtill automatisk kompensation för igenomsnitt av de höjda bostadsutgifterna, vilket ger en ytterligareförbättring för en ekonomiskt svag grupp. Genom höjningen av de övre hyresgränsernaför KBT uppkommer en sädan ytterligare förbättring även för pensionärermed KBT som har en hyra som överstiger de övre hyresgränserna. De i tabell 9.1 angivna förändringarna av reala inkomsterefter skatt utgår frän en ökning av de genomsnittliga priserna frän 1990 till 1991 motsvarande en underliggande inflation på och , prisökningargenom skattereformen på . Förändringen av pensionärernas inkomster till1991 redovisas på samma sätt i tabell 9.2. ON CTn m CN r »-I 7-< r Tf r-i CM CN On Tf -rf t-- o\ m \o o\ "/ lo - in r-- P-- >'rn o 1I ly- o (N c* r* rO " t 0\ Tf 00 »o r 00 r iri m ON 1' en O c c v ON Tj- 00m 1-5 - \o fn00 (N - - 00 r 00 00 00 On 00ON \0 On ' u-i 00 O m lO 0\ On (N 00 nO On -- (N r~) i/~i \Dr-< r \r \C \0 (Ti oo rmoomoo --rm mm-inoN ''mro -H (S r- r Tf lo m r W-) o m o (N m o o r- cN m <* lo cN r no Ti- o On On TT OJ IT) fN u-i :0 " Os Os t: c o. I.: c :o 00 00 r- On m m r On (N Tt Tj-t 00 r r m Vi Vi 00 o (N k* c/1 O C 0\ - fTi p( m m m Kj in NO oo Tf r.NO - ino ON I o in Tf»n i ' tn oo On (N m 00 nd O r<-) I Tt o On TTOOm r-- mm''On onow-, r r- r Tf in Tf oo sO (N 0 o O 00 CN m Tf »n MO c "O ooo(N' \Oooor ' OJ (N rj §o o o Tf o o CN 00 '* »-H r-- vo rsi m m Tf \o o »n in "n in o ' (N rn real ökn kr. o . u: o o - NO rn 00 00 m (N T< CN CS m in T-" \0 nO "O O Tf Tt r- r-. O O 00 min NO O NO On fS Tf \0 -sD m tS NO o r- 00 -"T o in ON m O no r O ON 00 ON ON r- - (N in r- r- -- in r r m -o (N no inm NO o m SO 00 " Tf Tf in r- Tf r-) ON 00 00 00 r~- o NO m - m '(N m in E-c o j 1-: NO r- \o cN 00 Tf noTf no 00 O no 00 m 00 no no r- O - - T-l 00 o -I 00 CSr T-H rn 00 r-- On m t--- CS 't cN rsm 00 o On '-H m O -HT3-r-j ' CS ' '' CS .in o ON 00 CS o ON r-- r Tf m On. On On m - 1' m r-- 1-H 1« in r~ 00 "* - m r-- ON CS CN --I On ON nO nO Tf 00nO NO nO r- On t CS -»I- r- r- 00 On 00Tf O SO O - t CS CS 21 s'C r m - r-j in Ov ' - P~- '' r-) - r On m 00 nO O (N Tf o c Os 00 «n 00 r-- O o j t-: \0 CN Tf -0\ no r- 00 O »n On (N m H r- O 00 O Tf »n o Tf On m CS CS CS m r- o ON no r-00 ' m Tf m 00 00 00 m 00 m - NO 00 m O-"5 n Q, e .S E c .c ;: 00 o CS Tf NO 00 On o .Tf r- o Tf o in in in »n o" ri rn" '' OOOO OOOO nO 00o (N ' in r- o m NO CS CS (S m in in in in""r- 00 oooo oooo o - o o m m Tf no 9.3.4 Höjtbarnbidrag och avvecklade livsmedelssubventioner Prop. Chefen för hur tidigare denna dagföreslagit en höjning av barnbidraget med hänsyn till de genom skattereformenhöjda bostadskostnaderna och med hänsyn till att många barnföräldrar somarbetar deltid får en förhållandevis begränsad skattelättnad. kommer senare denna dag att föreslå en motsvarande höjning avstudiebidraget för barn i gymnasieskolan. För att till barnfamiljer koncentreradet stöd som utgår i form av livsmedelssubventioner avser chefen förjordbruksdepartementet att föreslå att livsmedelssubventionerna avvecklas ochatt besparingen används i samband med höjningen av barnbidraget. Barnbidragetföreslås därmed bli höjt från 6 720 kn per är 1990 till 9 000 kn och10 020 kn . Med hänsyn tagen till delfinansieringen genom sänktalivsmedelssubventioner beräknas budgetförsvagningen uppgå till 3,8 miljarderkn för genomsnittet av 1991, 1992 och 1993, vilket mäste beaktas vid enbedömning av skattereformens totala budgeteffekten 9.3.5 Ökade studiemedel och reducerade subventioner Studerande påverkas av skattereformens finansiering bl.a.genom höjda indirekta skatter utan att fä en motsvarandeinkomstskattesänkning. Statsrådet avser därför att föreslå åtgärderför studerande med studiemedel . Ändringen avkapitalbeskattningen föranleder därtill justeringar i det nya och det gamlastudiemedelssystemet. Dessa justeringar finansierar åtgärderna för studerandemed studiemedel pä kort sikt. En viss budgetförstärkning uppkommer pä långsikt, vilket beaktas i min bedömning av skattereformens totala budgeteffekten 9.4 Sammanställning av budgeteffekter 1 detta avsnitt redovisar jag skattereformensbudgeteffekter för den konsoliderade offentliga sektorn, dvs. för staten,kommunerna och socialförsäkringssektorn. Beräkningarna avser budgeteffekter avde nu föreslagna förändringarna fno.m. jämfört med ett läge medoförändrade av skatteändringarna frän är 1989 till är1990 har tidigare redovisats i prop. 1989/90:50. Budgetutfallet blir olika , bl.a. som en följdav särskilda övergångsregler inom ett antal områden. Inom dessa områdenredovisar jag, på samma sätt som RINK, de beräknade budgeteffekterna för åren1991, 1992 och 1993 samt på lång sikt. Redovisningen på lång sikt gällerbudgeteffekterna exkl. alla övergångsregler och -effekten 1 samtliga fallbaseras beräkningarna på 1991 ärs prognostiserade förhållanden. Jag kommenterar i första hand de kortsiktigabudgeteffekterna som avser genomsnittet av resultaten för åren 1991, 1992 och1993 och som redovisas i den första kolumnen i följande tabellen Beräkningarna baseras i huvudsak på antaganden omoförändrade förhål- 20 landenavseende resursanvändning och priser m.m. Jag har emellertid tagit hänsyn tillatt förändring av en skatt i många fall påverkar underlaget för andra skatter,t.ex. genom att en ökning av socialavgifterna reducerar basen förinkomstskatten samt att en ändring av en punktskatt påverkar basen förmervärdeskatten. I finansierings- liksom i fördelningsberäkningarna har jagantagit att den ökade beskattningen av bl.a. olika löneförmåner övervältras pålöntagarna, dvs, arbetsgivarens kostnad antas vara oförändrad. Särskilt på kortsikt kan en del av skatteökningen bäras av arbetsgivarna, vilket i sä fall geren större budgetförstärkning genom inkomstskatt och socialavgiften Å andrasidan uppkommer en budgetförsvagning bl. a. genom sänkt bolagsskatt samt genomökade utgifter för offentligt anställda. 9.4.2 Skattebortfall genom ändrade skattesatser m.m. Budgeteffekterna av ändrade skattesatser och grundavdragm.m. redovisas i tabell 9.3. Tabell 9.3 Budgeteffekter av ändrade skattesatser m.m.,miljarder kr. (1991/1992/1993) Sänkt statlig skatt utöver effekt -53,4 . Övergång till separat kapitalbeskattning grundavdrag -2,9 Schablonavdrag höjs från 3 000 till 4 000 kn -1,2 Förhöjt grundavdrag för låg- och mellaninkomsttagare -4,6 Extra avdrag ersätts med särskilt grundavdrag för pensionärer utöver förhöjt grundavdrag -H,0 (-(-l,7/-H,7/-0,4) -0,4 Kvotering av avdrag för pensionspremier upphör -0,7 -56,0 , (-55,3/-55,3/-57,4) -57,4 Skattebortfalletgenom sänkta skattesatser utöver skattebortfallet vid indexreglering uppgårtill 53,4 miljarder kn, vilket redovisas pä den första raden i tabell 9.3.Beloppet har framräknats pä följande sätt. Övergång från nuvarande grund- ochtilläggsbelopp till en statlig skatt pä av underlaget för grundbeloppöverstigande 170 000 kn - motsvarande en taxerad inkomst pä . - gerett skattebortfall pä 59,6 miljarder kn vid i övrigt oförändrade skatteregienLiksom vid förändringen av skattereglerna för finansieras emellertidendast skattebortfall utöver det skattebortfall som skulle ha uppkommit vidindexreglerade skatteskalon Detta är motiverat med hänsyn till att inflationeni annat fall skulle leda till en automatisk ök- ning av skatteuttaget. 1991 undviks denna effektgenom indexregle- Prop. 1989/90:110 ring av skiktgräns och grundavdrag. Indexreglering av skiktgräns och grundavdrag enligt de avmig nu föreslagna reglerna med utgångspunkt frän en underiiggande inflationfrän 1990 ull 1991 på skulle gett ett skattebortfaU pä 6,2 miljarder knDärmed återstår 53,4 miljarder kn, som skall finansieras. Övergången till separat kapitalbeskattning utangrundavdrag och med en skattesats pä beräknas ge en budgetförstärkning på2,9 miljarder kn Förklaringen är att underskotten för egnahem och det nuvarandeinkomstslaget kapital är väsentligt högre än motsvarande överskott. Dettaberor i sin tur pä att ränteutgifter är fullt avdragsgilla medan bl. a.realisadonsvinster beskattas i en mera begränsad utsträckning vid nuvaranderegien Det av fördelningspolitiska skäl förhöjda grundavdragetför låg- och mellaninkomsttagare ger ett skattebortfall på . Övergången från nuvarande extra avdrag dll ett särskiltgrundavdrag för pensionärer beräknas ge en budgetförstärkning med i genomsnitt1,. för är 1991-1993 och med 1,7 miljarder kn för och1992. avtrappas den särskilda grundavdraget endast mot pensionsinkomster,varvid det i stället uppkommer en budgetförsvagning pä 0,4 miljarder kn Trotsatt denna delpost ger en budgetförstärkning är 1991 blir det totalagrundavdraget för pensionärer större än summan av nuvarande grundavdrag ochextra avdrag redan detta ån Förklaringen är att även pensionärer gynnas av detförhöjda grundavdraget för låg- och mellaninkomsttagare. När anknytningen tillkapitalinkomster och förmögenhet upphör ger detta en ytterligare ökningav pensionärernas grundavdrag. Skattesänkningarna finansieras delvis genom attavdrag endast medges för av pensionspremien Då denna kvotering upphör år1991 uppkommer ett tillkommande finansieringskrav på 0,7 miljarder kn Sammantaget ger de sänkta skattesatserna och övriga härbeaktade förändringar ett skattebortfall pä i genomsnitt 56,0 miljarder kn föråren 1991-1993. Skattebortfallet begränsas av att de sänkta skattesatsernareducerar skattelättnaden för i första hand underskottsavdrag i det nyainkomstslaget kapital avseende egnahem, bostadsrätter och aktieplaceringan De itabell 9,3 beaktade skatteändringarna reducerar skattelättnaden för dessaunderskottsavdrag med 6,9 miljarder kn Den totala skattelättnaden förinkomster före underskottsavdrag i det nya inkomstslaget kapital uppgårsåledes till 62,9 miljarder kn Det reducerade värdet av dessaunderskottsavdrag finansierar således cirka 1/10 den totala skattesänkningenför inkomster före underskottsavdrag. 9.4.3 Budgeteffekter inom olika inkomstslag m.m. De beräknade budgeteffekterna av basbreddningar inominkomstslaget tjänst m.m. redovisas i tabell 9.4. Tabell 9.4 Budgeteffekter för inkomstslaget tjänst m.m.,miljarder kr. (1991/1992/1993) Inkomstslaget tjänst utvidgas till allmän uppsamlingspost Höjt värde för bilförmån Skärpt beskattning av måltidssubventioner Skärpt beskattning av förmånliga lån från arbetsgivare Slopad skattefrihet för förmåner upp till 600 kn Beskattning av AGB, AGS, TFA m.fl. försäkringsförmåner Beskattning av vissa kostnadsersättningar Skärpta regler avseende per sonalvård, värdering till marknadspris, förmåner för anställda i trafik- och reseby råföretag, bär- och svamp- och kottplockning, utländska forskare, ny sexmånadersre gel m.m. 0,3 Socialavgifter för överskju tande ersättning vid bilresor i tjänsten 0,4 Minskad skattereduktion för fackföreningsavgifter 0,6 Den sammanlagda budgetförstärkningen på 8,7 miljarder knfördelas mellan en ökning av inkomstskatten med 5,6 miljarder kn och en ökningav skattedelen av socialavgifterna med . Övergången till likformig beskattning medför attskattebetingade löneförmåner i många fall ersätts med kontantlön. Vid enoförändrad kostnad för arbetsgivaren påverkar detta inte beräkningarna eftersomden ökade kon-tantlönen då blir föremål för socialavgifter och inkomstskatt. För att bedöma hur skatteuttaget ändras inom ett visstområde måste man beakta inte bara effekten av basbreddningarna som redovisas i tabell 9.4-9.6 utan äVen effekten av de sänkta skattesatserna som redovisas i tabell 9.3. Som exempel kan nämnas att det samlade skatteuttaget för bilförmån ökar 623 tucd mindre än det belopp pä 1,1 miljarder kn somredovisas i tabell 9.4 ef- Prop. 1989/90:110 tersom sänkningen avskattesatserna leder till lägre skatt för av nybilspriset, som utgörskattepliktig inkomst vid 1990 ärs närmare beskrivning av förslagensom anges i tabell 9.4 hänvisar jag till vad jag anfört tidigare i avsnitt 5. Budgeteffekterna av de föreslagna förändringarna förinkomstslaget kapital redovisas i tabell 9.5. Tabell 9.5Budgeteffekter för inkomstslaget kapital m.m., miljarder kr. genomsnitt 1991-1993 (1991/1992/1993) Slopat extra avdrag för kapitalin komster 1,6 Beskattning av allemanssparande och sparobligationer Full reavinstbeskattning av aktier o.dvl. Slopad schablonintäkt och ökad fastighetsskatt för småhus Ökad reavinstbeskattning av egnahem och fritidshus Höjd fastighetsskatt för hyres-och bostadsrätt Ökad reavinstskatt för bostadsrätt Skärp beskattning vid uthyrning av privatbostad Kvoterat avdrag för nettoränteutgifter utöver . (1,5/1,6/1,7) (6,2/5,1/3,9) (2,0/1,8/3,4) (1,7/2,0/2,2) (2,3/2,4/2,4) (1,8/2,0/2,3) (0,2/0,2/0,3) Övrigaskärpningar av kapitalbe skattningen som skärpt reavinst beskattning av skuldebrev, optio ner. terminer och övrig lös egen dom samt generell kvotering av reaförluster 0,3 (30,9/30,3/31,4) Deföreslagna reglerna för reavinstbeskattning av allemansfonder, fastigheter ochbostadsrätter inkluderar övergångsregler som ger en mindre budgetförstärkningpå kort än på läng sikt. Beskattningen av pensionsfonder beräknas ge en över tidensjunkande budgeteffekt då skatteuttaget i fonderna leder till enallt större reduktion av Prop. 1989/90:110 underlaget för inkomstskatt somen följd av övervältring i form av i första hand lägre lönen För närmare beskrivning av de förslag som anges i tabell9.5 hänvisar jag till vad jag anfört tidigare i avsnitt 6 och 7. I tabell 9.6 redovisas budgeteffekterna för inkomstslagetnäringsverksamhet m.m. Tabell 9.6 Budgeteffekter avseende näringsverksamhet,särskild löneskatt m.m., miljarder kr. (1991/1992/1993) Nominell reavinstbeskattning av näringsfastigheter (0,8/1.0/1,2) Begränsadeavdrag för personbil och traktamente inom enskild näringsverksamhet Avskattning inom enskild näringsverksamhet, ränteeffekt Begränsade avdrag för underskott i näringsverksamhet Slopat grundavdrag för passiv näringsverksamhet Övriga förändringar inom näringsverksamhet sombeskattning av mangårdsbyggnader som privatbostad, ej klyvning av byggnad vidblandad användning m.m. Särskild löneskatt för passiv näringsverksamhet samt förlön och aktiv näringsverksamhet Särskild löneskatt på arbetsgivares pensionspremier (1,8/1,5/1,3) 9,2 (9,3/9,2/9,2)