prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Desom kan komma i fråga att få kompensadon är framförallt småförbrukare som inteuppfyller förutsättningarna för att kunna registreras som skattskyldiga. Ettåterbetalnings- och kompensationssystem av nämnda slag förutsätter att det ärmöjligt att mäta utsläppen. Några sådana mätningar är inte praktiskt möjligaatt göra vad gäller de varuslag som är skattepliktiga enligt 1 § andra stycketkoldioxidskattelagen, t.ex. bensin och högre alkoholen På grund härav omfattarinte återbetalnings- och kompensationssystemet koldioxidskatt på dessavaruslag. Enligt 5 kap. 6 och 13 §Slagen (1984:151) om punktskatter och prisregle ringsavgifter betalar staten ränta pä utbetalat belopp endast om skatten har sänkts för den aktuella redovisningsperioden. Vid återbetalning eller kom- 219 pensationenligt förslaget är det inte fråga om en skattesänkning. Någon Prop.1989/90:111 ränta utgår därför inte på det belopp som utbetalas. Återbetalnings-och kompensationsbestämmelserna behandlas även i avsnitt 3.2.4. Iandra stycket har en beloppsgräns på 1 000 kn per kalenderkvartal tagits in ilagen i fråga om när återbetalning eller kompensation kan ske. öm inte densammanlagda återbäringen uppgår till detta belopp under ett kalenderkvartal skallsåledes ingen återbetalning eller kompensation ske. Tidenför överklagande är tre veckon Detta följer av 23 § förvaltningslagen(1986:223). Besvärsinstans är kammarrätten i . Bilaganär utformad på motsvarande sätt som bilaga 1 till EL. 5.5 Lagen om allmän energiskatt Iparagrafen har införts skattefrihet för s.k. reservkraft. Med sådan kraft avseselkraft som framställs i ett reservkraftsaggregat vid avbrott i den ordinariekrafttillförseln från utomstående kraftdistributör eller för driftprov i sådantaggregat. Föratt undvika att gasol som, med hänsyn till försäljningsform, kvantitet ellerförpackning, har karaktär av butiksvara beskattas för både allmän energiskattoch mervärdeskatt har sädan gasol undantagits från skatteplikt i EL. Gasolanses nämligen enligt ML ha karaktär av butiksvara, om den är förpackad iflaskor med en vikt upp till och med . Sådan gasol har sedan lång tidtillbaka varit belagd med mervärdeskatt. Eftersom all energi, dvs. även gasol,från har belagts med mervärdeskatt saknas skäl att behållanuvarande undantag. Detta innebär att d) i paragrafen kan slopas. Sekommentaren till bilaga 1. Ändringeni paragrafen har kommenterats i avsnitt 3.5.5. 220Se kommentaren till bilaga 1. 10 § Prop.1989/90:111 Ändringeni paragrafens första stycke är föranledd av en i skattehänseende ändradbenämning pä gasol, se kommentaren till bilaga 1.1 stycket har även vissaredaktionella ändringar gjorts. Idet föreslagna andra stycket har en bestämmelse tagits in om beräkning av skattpå vissa uppvärmda oljor. Denna bestämmelse ersätter nuvarande anmärkning ibilaga 1 till EL, se kommentaren till denna bilaga. Skälet till en sådanbestämmelse är att det hos vissa storförbrukare av eldningsolja som ärregistrerade som skattskyldiga förekommer att oljan mäste värmas upp extramycket innan den används. Det gör att volymen eldningsolja är större än omskatt redovisades för volymen vid lagringstemperaturen. Dessa förbrukareskulle annars få betala skatt för den övervolym som uppstått vidtemperaturhöjningen. Itredje - femte styckena har definitioner tagits in om vad som menas medmiljöklass 1, 2 och 3 när den allmänna energiskatten på vissa oljeprodukterdifferentieras i bilaga 1, Detta har kommenterats närmare i avsnitt 3,5,3, Andrastycket i paragrafen i dess nuvarande lydelse har slopats av konstitutionellaskäl. Idenna nya paragraf har tagits in en definition av vad som menas med yrkesmässigdistribution av elkraft. Verksamheter som bedrivs av t.ex. stat och kommuninkomstbeskattas inte. Inkomster från sädana verksamheter kan därför intehänföras till något inkomstslag och kan därför inte heller vara yrkesmässig iKL:s eller SIL:s mening. Exempelvis kommuner kan emellertid vara registreradesom skattskyldiga för verksamhet enligt punktskatteförfattningarna. I syfteatt sådan verksamhet skall kunna anses som yrkesmässig enligt EL, även om deninte är att anse som inkomst av näringsverksamhet enligt KL eller SIL, införsen bestämmelse om att även sådan distribution av elektrisk kraft som sker underformer jämförliga med näringsverksamhet är att anse som yrkesmässig. Härigenomkan bestämmelserna i om yrkesmässig distribution tillämpas även för sådanverksamhet som inte beskattas som näringsverksamhet enligt KL eller SIL, mensom konkurrerar med sådan skattepliktig näringsverksamhet. Avsikten är attbestämmelsen skall motsvara begreppet rörelseliknande former som i dagåterfinns i ML. Detta överensstämmer med vad som föreslås gälla enligt ML. Seäven avsnitt 3.5.2. Avdragsrättenför s.k. provning i första stycket f) andra ledet saknar motsvarighet iflertalet övriga punktskatteförfattningan Avdraget slopas i syfte att göraavdragsbestämmelserna mer enhetliga på punktskatteområdet och då detta avdragdessutom torde ha begränsad ekonomisk betydelse. Se även kommentarerna till 7 §BL, 13 § lagen om dryckesskatt och 7 § lagen om tobaksskatt. 25 § Prop.1989/90:111 Paragrafensförsta stycke a) har kompletterats med ett tillägg som innebär att avdrag fårgöras för skatt på elkraft även om förbrukaren, t.ex. ett kommunikationsföretag,själv är skattskyldig. Ändringeni första stycket b) är av redaktionell art. Ändringeni första stycket d) innebär att kravet att elproduktion skall ha skett i enmottrycksanläggning slopas. Genom denna ändring och genom en ändring iparagrafens tredje stycke införs en möjlighet att vid elproduktion iindustriella kraftvärmeanläggningar välja mellan att göra avdrag andngen påelsidan eller på bränslesidan. Förslaget har kommenterats närmare i avsnitt3.5.4. Ändringen i paragrafens tredje stycke innehåller även en ändring avredaktionell art. Bestämmelsenom möjligheten att köpa bränsle utan skatt eller med nedsatt skatt motförsäkran har ändrats av konstitutionella skäl. 7 § första stycket förordningen(1964:351) om allmän energiskatt har arbetats in i paragrafens nya lydelse. Nuvarandelydelse av bestämmelsen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer att medge återbetalning av skatt på bränslesom förvärvats av utländska beskickningar m.fl. Med stöd av bemyndigandet harregeringen utfärdat förordningen (1985:93) om återbetalning i vissa fall avskatt på bensin, m.m. I enlighet med vad tagrådet förordat har i syfte attuppfylla regeringsformens krav vissa bestämmelser i nämnda förordning förts ini 27 S. Detta innebär att det i den föreslagna lydelsen anges de materiellaförutsättningarna för återbetalning, beslutsmyndighet och sättet att överklagaett beslut om återbetalning. Närmare bestämmelser om förfarandet föråterbetalning till diplomater m.fl. regleras i nämnda förordning. Ibilagan har fotogen med dllsats som möjliggör drift av snabbgående dieselmotorer,motorbrännoljor och eldningsoljor differentierats i tre olika miljöklassenDessa behandlas närmare i avsnitt 3.5.3. Enligtgällande bestämmelser i indelas gasol i dels sädan som används förmotordrift och dels sådan som används för annat ändamål än motordrift. Enligtgällande regler kan t.ex. gasol som används i gasturbiner i kraftvärmeverkbeskattas enligt den högre skattesats som gäller för gasol som drivmedel. Isyfte att klargöra att sådan gasol inte skall beskattas som drivmedel börbenämningen för sådan gasol ändras till gasol som används för annat ändamål ändrift av motorfordon. Gasol som används som drivmedel bör benämnas gasol somanvänds för drift av motorfordon. Begreppetbunkeroljor utmönstras, eftersom det endast är en benämning på oljors användningssätt. Den möjlighet som ges inuvarande anmärkning för RSV att fastställa Prop. 1989/90:111 grund förberäkning av volymen utgör inte en verkställighetsföreskrift enligtregeringsformen. Andra meningen i anmärkningen bör därför slopas av konstitutionellaskäl. Att endast utgå från fakturerad volym vid beräkning av den skattepliktigavolymen skulle kunna leda till oegentligheter och kontrollproblem. Helaanmärkningen bör därför slopas. Detta innebär i prakdken en vissskatteskärpning för de oljeförbrukare som har kunnat räkna om volymentill -I- 15" C, s.k. normalliter, i enlighet med av RSV till-lämpadpraxis. Iförtydligande syfte anges i övergångsbestämmelsen att den som den 1 juli 1990inte uppfyller de nya förutsättningarna för registrering i 7 § skall avregistreras.Detta innebär ingen ändring av det som följer redan av 5 § förordningen ompunktskatter och prisregleringsavgifter, nämligen att den som inte uppfyllerförutsättningarna för registrering skall avregistreras. 5.6 Lagen om bensinskatt Skattesatsernai första och andra styckena sänks som en följd av att den del av skatten sommotsvarar föreslagen koldioxidskatt, per liter, bryts ut ur lagen ochflyttas till lagen om koldioxidskatt. höjs bensinskatten med 6 öreper liter till följd av att den särskilda skatten slopas och omvandlas dllbensinskatt. Se även avsnitt 3.8. Denmöjlighet som ges i paragrafens tredje stycke för RSV att fastställa grund förberäkning av volymen utgör inte en verkställighetsföreskrift enligtregeringsformen. Tredje meningen bör därför slopas av konstitutionella skäl.Att endast utgå från fakturerad volym vid beräkning av den skattepliktigavolymen skulle kunna leda till oegentligheter och kontrollproblem. Även den förstameningen i stycket bör därför slopas. Det sagda innebär att den skattepliktigavolymen av bensinen kommer att beräknas efter levererad volym, vilket ipraktiken inte innebär någon förändring i sak i förhållande till vad som gälleri dag. Ändringeni paragrafen har kommenterats i avsnitt 3.5.5. Sekommentaren till 27 S EL. provningsavdraget i paragrafens 1 mom. första stycket d) slopas. Skälenför detta har behandlats i kommentaren till EL. Till följd härav skervissa redaktionella ändringar i stycket. Ändringeni 1 mom. andra stycket är av redakdonell art. Prop. Paragrafens2 mom. har ändrats av konstitutionella skäl och 5 S förordningen (1981:432) ombensinskatt har med vissa redaktionella ändringar arbetats in i den nyalydelsen av denna del av paragrafen. Sekommentaren till övergångsbestämmelsen till EL. 5.7 Lagen om miljöskatt på inrikes flygtrafik Ändringenär föranledd av att en koldioxidskatt införs på inrikes flygtrafik. Förslagethar kommenterats närmare i avsnitt 3.3.1. Denmöjlighet som finns enligt paragrafen att när tillförlitliga uppgifter omutsläpp av kolväten och kväveoxider saknas för den aktuella flygplanstypenberäkna skatten med ledning av det aktuella flygplanets högsta dllåtnastartvikt enligt dess luftvärdighetsbevis är inte nödvändig för koldioxiddelenav skatten, eftersom det får förutsättas att erforderliga uppgifter alltidfinns tillgängliga hos luftfartsverket. Paragrafens tillämpningsområde har därförbegränsats till att avse den del av skatten som tas ut för utsläpp av kolvätenoch kväveoxiden Se även avsnitt 3.3.1. Bestämmelsenhar ändrats till följd av införandet av en koldioxidskatt på inrikestrafikflyg. Sker flygning med mellanlandning och byte till annan flygplanstypän den med vilken flygningen började och kan därför skatten för hela flygningenberäknas med ledning av flera skattesatser och flera belopp skall detsammanlagda beloppet för varje flygplanstyp tillämpas för den aktuella flygningen. 5.8 Lagen om svavelskatt Svavelskattenomfattar samma kolbränslen och oljor som är skattepliktigaenligt EL. Dessutom är torvbränsle skattepliktigt. Däremot skall skatt inte tasut för torv som används för annat ändamål än förbränning, t.ex.jordförbättring. Svavelskattpå olja tas endast ut om oljan innehåller mer än 0,1 viktprocent svavel.Överstiger svavelhalten denna viktprocent skall skatt tas ut på allt svavel ioljan. Regelni andra stycket innebär att avrundning skall ske uppåt om svavelin- 224 nehållet ioljan överstiger 0,1 viktprocent. Detta medför att skatten blir den- Prop.1989/90:111 samma oavsett om svavelhalten är t.ex. 0,21 eller . Till grund för beräkning av skatten skall liggasvavelhalten för skattskyldighetens inträde. I enlighet medlagrådets påpekande har en bestämmelse med detta innehåll i förtydligande syftetagits in i paragrafens tredje stycke. Svavelinnehållet bestäms genomprovtagning av skattepliktigt bränsle. Det ankommer på RSV att efter samråd mednaturvårdsverket meddela rekommendationer om mätmetoder och dokumentation avsvavel-innehållet i bränsle. Bestämmelsen har i enlighet med lagrådets påpekandeutformats på motsvarande sätt som i lagen om koldioxidskatt medhänvisningar till EL. Därmed kan enhetlighet nås med lagen om koldioxidskattoch lätt konstateras i vilka hänseenden lagen om svavelskatt bygger på vad somgäller beträffande den allmänna energiskatten. Därigenom kan även på ett enkeltsätt utläsas i vilka avseenden de båda nya lagarna skiljer sig från varandra ifråga om tillämpningen av EL. Lagrådet har pekat på att en hänvisning bör göras till 2 §första stycket EL om undantag från skatteplikt för inhemska fasta bränslen. Ensådan hänvisning görs inte eftersom begreppet inhemska fasta bränslen skullekunna komma att omfatta inhemsk torv. Tillämpliga regler om skatt- och registreringsskyldighetoch om skattskyldighetens inträde finns i 6 § första stycket 1-3, 7 S och 8 §första stycket 1, 2 och 4 samt andra stycket EL. Då 6 § första stycket 3 ELtillämpas skall hänvisningarna i den bestämmelsen dll avdragsbestämmelserna i24 § resp. bestämmelsen om inköp utan skatt eller med nedsatt skatt motförsäkran i 26 S EL i stället avse motsvarande bestämmelser i lagen omsvavelskatt, dvs. 4 § om avdrag och 5 § om inköp mot försäkran. I paragrafen ges - till skillnad från 3 § lagen omkoldioxidskatt - ingen hänvisning till EL om återbetalning av skatt tillutländska beskickningar m.fl. Detta innebär således att svavelskatt inte skallingå i underlaget för återbetalning enligt den bestämmelsen. I enlighet tned tagrådets anmärkning har, på motsvarandesätt som gäller i 3 § koldioxidskattelagen, en hänvisning gjorts till 32 S ELom bokföring o.d. I enlighet med vad tagrådet påpekat har i paragrafenstredje stycke tagits in en bestämmelse om att den som tar upp torv är att ansesom producent av torv. Avdragsbestämmelserna motsvarar i huvudsak de som finns i24 § EL. Av dragen i punkt 5 och 6 och avdragen enligt andra stycket har kommenterats i avsnitt 3.6.3. Där har bl.a. kommenterats varför avdragsbestämmelser som motsvarar 24 § första stycket c) och g) andra ledet EL inte har tagits in i förevarande paragraf i lagen om svavelskatt. Där har också motiverats skälet till att avdrag medges för skatt pä svavel i bränsle som förbrukats för fram- 225 ställningav bensin eller sådant bränsle som anges i 1 S 3. 15 1989/90. 5 8 Prop. Avhänvisningen i 2 § lagen om svavelskatt till 8 § EL följer att skatt skallbetalas bl.a. vid leverans till köpare som inte är registrerad. I likhet medvad som gäller enligt EL ges i förevarande paragraf en möjlighet föroregistrerad köpare att köpa bränsle utan svavelskatt eller med nedsatt sådan skattmot en försäkran att bränslet skall användas för visst i bestämmelsen angivetskattefritt ändamål. Återbetalningeller kompensation medges enligt denna bestämmelse om svavlet har hindrats fränatt komma ut i luften. Utsläpp av svavel kan minskas genom att reningsåtgärdvidtas eller att svavlet binds i produkten vid vissa typer av förbränning,t.ex. mesaombränning inom cellulosaindustrin, kalkbränning inom cement- ochkalkindustrin och i slaggen i masugnar En viss del av svavlet i bränsle bindsalltid i den aska som uppkommer vid förbränningen oberoende av vilkareningsåtgärder som vidtas. Vid torveldning är det inte obetydliga mängdersvavel som binds i aska. Om det efter provtagning och analys framgår attsvavel har bundits i t.ex. torvaska kan återbetalning eller kompensationmedges. Enligt5 kap. 6 och 13 SS lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter betalarstaten ränta på utbetalat belopp endast om skatten har sänkts för den aktuellaredovisningsperioden. Vid återbetalning eller kompensation enligt förslaget ärdet inte fråga om en skattesänkning. Någon ränta utgår därför inte pä detbelopp som utbetalas. Detankommer pä RSV att efter samråd med meddela rekommendationersom närmare behandlar mätmetoder för och dokumentation av svavelavskiljningenvid förbrukning av skattepliktigt bränsle. Iparagrafens andra stycke har, i likhet med vad som föreslås i koldioxidskattelagen,en beloppsgräns på 1 000 kn per kalenderkvartal tagits in i fråga om näråterbetalning eller kompensation kan ske, Tidenför överklagande är tre veckon Detta följer av 23 S förvaltningslagen.Besvärsinstans är kammarrätten i , 5.9 Lagen om dryckesskatt Isyfte att göra avdragsrätten mer enhetlig på punktskatteområdet avskaffas rättentill avdrag för skatt på malt- och läskedrycker som tagits i anspråk förprovning. Avdragsrätten torde sakna ekonomisk eller annan betydelse för denskattskyldige. 5.10Lagen om tobaksskatt Prop. Rättentill avdrag för skatt på vara som tagits i anspråk för provning samt på varasom tillhandahållits för vetenskapligt, medicinskt eller likartat ändamålavskaffas. Avdragsrätten torde sakna ekonomisk eller annan betydelse för denskattskyldige. Ändringen syftar, på samma sätt som ändringen i bl.a. 13 § lagenom dryckesskatt, till att göra avdragsrätten mer enhetlig påpunktskatteområdet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 2. lag om upphävande av vissa författningar på mervärdeskatteområdet, 3. lag om särskilt bidrag till kommuner, 4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändring i taxeringslagen (1990:000), 6. lagom ändring i lagen (1990:00) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 7. lag om koldioxidskaft, 8. lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 9. lag om ändring i lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt, 10. lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, ' 11. lag om ändring i lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik, 12. lag om svavelskatt, 13. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 14. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69), 15. lagom ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringarm.m. 16. lag om upphävande av lagen (1941:251) om särskild varuskatt, 17. lag om upphävande av lagen (1973:1216) om särskild skatt föroljeprodukter och kol, 18. lag om upphävande av lagen (1968:361) om avgift vid införsel av vissabakverk, 19. lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt, 20. lag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt, 21. lag om upphävande av lagen (1982:1200) om skatt på videobandspelare, 22. lag om upphävande av lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, 227 10. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskattvid inskriv- Prop. 1989/90:111 ningsmyndigheter, 11. lag om ändring i lagen (1983:1053) om skatt påomsättning av vissa värdepappen Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrandeöver Pop- 1989/90:111 betänkandet (SOU 1989:35) Reformerad mervärdeskattm.m. Yttrandeöver betänkandet har avgetts av datainspektionen, kommerskolle gium, överbefälhavaren, , , telever ket, , , trafiksäkerhetsverket, , luft fartsverket, transportrådet, generaltullstyrelsen, , konjunk turinstitutet, , och statens histo riska museer, , , statens jordbruksnämnd, plan- och bostadsverket, statskontoret, , statistiska cen tralbyrån, länsstyrelsernas organisationsnämnd, statens pris- och konkur rensverk, , , statens energiverk, sta tens vattenfallsverk, hovrätten över och , kammarrätten i , kammarrätten i , . Stiftelsen , turistråd, i , läns styrelsen i , storstadstrafikkommittén, AB Svensk Bilprov ning, Aktionsgruppen för hundar i samhället. Dagligvaruleverantö rers förbund. Bygdegårdsdistrikt, Elektriska installatörsorganisa tionen EIO, , , , . Hela Sve rige skall leva. Föreningen , Föreningen , Föreningen , Föreningen ges uppbördschefer. , Företagens Uppgiftslämnardele gation, , del, , . Hyres gästernas , , juridiska fakultetsnämden vid , juridiska fakultetsstyrelsen vid , juridiska fakultetsstyrelsen vid , JU- SEK, , dicin. Konstnärliga och , Koope rativa Förbundet, Kraftsam, i , Landstingsför bundet, , Länsmuseernas samarbetsräd, Mo- torbranchens , , och , Mäklarsam- fundet. , Oberoende filmares förbund, Oscarstea tern m,fl,teatrar i , , handelns , i , , Riksförbundet Energileverantörerna, , ges , SIF Klubben , Små företagens Riksorganisadon, , Stock holms handelskammare. , Svensk Teater union, . , , och Föreningen , , . , , , , , Svenska Försäkringsbolags riks- 229 Svenska Hund- Prop, 1989/90:111 klubben.Svenska Inkassoföreningen, , ,. Svenska liftanläggningars organisadon. , , SvenskaPensionärspartiet, Svenska , , , , , . Svenska tidningsutgivareföreningen.Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå, , samt och AB Trav och Galopp, , , Svenska vatten- ochavloppsverksföreningen. , , , , , , Sveriges Bostadsrättsföreningars centralorganisation,Ek. fön, , Sveriges Energiföreningars , , Film och , u.p.a., , , , , , ,, , Motorcyklisterscentralorganisation, , , , , , , , , , , , , , , ,, Vi i , AB ochSaab-Scania AB, Våra Gårdar, , Turistråd. NäringslivetsByggnadsdelegation, och haråberopat ett yttrande från Näringslivets skattedelegation som upprättats påuppdrag av . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande överbetänkandet (SOU 1989:21) Sätt värde på miljön -ihiljöavgifter på svavel ochklor Yttrandeöver betänkandet har avgetts av , , statens industriverk, statskontoret, , länsstyrelsernas or ganisationsnämnd, , skydd, kemikalieinspektionen, statens energiverk, hovrätten för land, kammarrätten i , kammarrätten i , kommerskol legium, , statens pris- och konkurrensverk, universitets- och högskoleämbetet, styrelsen för teknisk utveckling, , länsstyrelserna i , och samt och 230 Centralorganisationen /SR, Företagens upp- Prop. 1989/90:111giftslämnardelegation, , i , ,. , ,, . , Svenska , , keffiiska industrikontor, , , industriförbund.Tjänstemännens , , AB SvenskaKlorfabrikanter, , och . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande överbetänkandet (SOU 1989:83-84) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Yttrande över betänkandet har avgetts avtrafiksäkerhetsverket, luftfarts verket, transportrådet, generaltullstyrelsen, , statens indu striverk, statskontoret, , , konces , statens energiverk, , kammarrät ten i , , , , , sta tens väg- coh trafikinsdtut, universitets- och högskoleämbetet, styrelsen för teknisk utveckling, plan- och bostadsverket, statens mät- och provstyrelse, , statens pris- och konkurrensverk, statens vat tenfallsverk, länsstyrelserna i och , Stock holms stad, , kommun, svenska kommunför bundet, landstingsförbundet. , , (), Svenska kraftverksföre ningen. (), i , delegationen (ME 1989:01) för miljöprojekt västra , stor stadstrafikkommittén (K 1988:01), utredningen (K 1988:04) rörande över syn av transportrådets verksamhet. , Företagens upp giftslämnardelegation. , Linjeflyg, Motor männens , , , AB , , , , , , , Svenska Åkeriför bundet, , Allmännyttiga Bostadsföretag , , , Sve riges , geologiska undersökning. Stiftelsen , , , , Sala -, , , , AB Energiverk, Sandvi ken , , , , , Norrlandshandelskamrarnas Trafik politiska Råd, , kommun. , , - Kolsektionen, lansvenska , Sveriges energiföreningars riksorganisation. , Skogsindustrierna - Svenska Cellulosa- och , , , 231 ochKemikontoret, , HSB:s Prop. 1989/90:111 ,, Föreningen Energirådgivare, och , , Kraftsam,, och ,i . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande överbetänkandet (SOU 1989:82) Nedsättning av energiskatter Yttrandeöver betänkandet har avgetts av , , statenspris- och konkurrensverk, , statskontoret,, , , statensindustriverk, statens energiverk, , ,i , , , , , , , , ,, , , , ,Kemiska Industrikontor, ,och . TUl lagrådet Prop.