prop · GD03107 · 1989-12-31 00:00:00 — Hälftenav jordens befolkning utgörs av barn och ungdomar. I många länder i tredjevärlden är bams och ungdomars andel av befolkningen än större. Det är barnenoch ungdomarna mänsklighetens framtid som fått sina rättigheterfastslagna i ett för alla länder gemensamt dokument. Denverklighet som barn och ungdomar möter är emellertid i många länder och i mångasituationer långt från den verklighet som eftersträvas i konventionen.Visserligen har förbättringar skett på vissa områden men på många andra harbarn och ungdomar blivit mer utsatta . Särskilt i tredje världen harbarns situation i många avseenden försämrats. Enligtden senaste rapporten från , , om bamens situation i världenkommer ca 1,5 miljarder bam att födas. Av dessa kommer 100miljoner att dö såvida inte levnadsvillkoren för barn itredje världen ändras radikalt under detta årtionde. Tilldetta kan läggas, att undernäring och sjukdom som ofta ger men för livet är denframtid som väntar en stor del av tredje världens barn. Likväl har anslagen tillhälsovård minskat under 19S0-talet i tre fjärdedelar av ochLatinamerikas länder. Mendet är inte enbart barnadödligheten och hälsoproblemen som utgör en så negativdel av verkligheten i tredje världen. Även på andra områden är situationenkatastrofal. Ett exempel: det finns nu mer än 900 miljoner analfabeter ochnästan alla lever i utvecklingsländerna. uppskattar antalet barn mellansex och ålder som inte går i skolan till 120 miljoner. Under1980-talet har anslagen per elev i skoloma i världens 37 fattigaste länderminskat med en fjärdedel. I en femtedel av utvecklingsländerna har antaletgmndskolor minskat och i två tredjedelar har anslagen till skolorna sjunkitsedan år 1980. Förhållandenaför barn med handikapp belyser problemen ytterligare. Man brukar grovt räknamed att omkring en halv miljard människor är handikappade. En fjärdedel avdessa, 120 miljoner, är barn, men bara ca enmiljon får hjälp. I tredje världen räknar man med att endast ca tio Prop.1989/av handikappade bam och ungdomar når vuxen ålder. Antaletövergivna barn ökar, liksom ungdomsbrottslighet och drog-missbmk bland bam ochungdomar. I synes bamprostitution och bamarbete tillta. Senareårtionden har vidare fört med sig inslag i bams verklighet, som intevar lika förekommande. Jag tänker här på bl. a. miljöförstöringen och delokala krig som främst drabbar civilbefolkningen. Miljöförstöringen,som ju är ett hot mot hela planetens framtid, drabbar särskilt bamen. I vårtnära grannskap har vi länder, där det finns skakande exempel på detta. Civilbefolkningen,vari bamen ingår, är den gmpp som enligt den internationella humanitära rättensärskilt skall skyddas i väpnade konflikter. är det emellertid denna gmpp somär mest utsatt. 11, ex. är av de skadade och dödade civila. Nyhetsinslageni massmedia från bl. och Mellanöstem ger oss en inblick i bamsoch ungdomars utsatta ställning i dessa konflikt-drabbade områden. I nyhetsinslagenfrån världens olika konflikthärdar ser vi också bam som soldater, som medlemmarantingen i ordinarie styrkor eller i gerillagmpper och därmed som aktivadeltagare i förhäriande och dödande. Ettresultat av bl. a. de många konfliktema i världen är flyktingproble met. Hälften av världens flyktingar, dvs. ca åtta miljoner individer eller lika många som befolkning, är bam. Dessa bam lever under förhållanden som är upprörande och helt oacceptabla. ... .- uj. Ävenom jag nu till stor del uppehållit mig vid bams och ungdomars materiellavillkor är det självklart att även bams själsliga utveckling i hög gradäventyras av de förhållanden som jag har varit inne på. Men även där demateriella villkoren är någorlunda acceptabla far många bam och ungdomar illa. Detkan mot denna bakgmnd vara lätt att bli pessimistisk. Att förfalla tillpessimism vore emellertid ett svek mot barnen och ungdomama och därmed motallas vår framtid. I stället gäller det för staterna att enskilt och isamarbete åstadkomma förändringar till det bättre. Därvid får opinionsbildningensverkan inte underskattas. Det är inte så lätt att försvara en politik sominnebär att ett land inte tar ansvar för sina barn. Deansträngningar som redan gjorts leder också i de flesta fall till slutsatsenatt det lönar sig att söka förbättra bams och ungdomars villkor. Vi får t. ex.inte glömma att största delen av barnen och ungdomama i vår egen del av världenlever under goda förhållanden och utvecklas till vuxna personer som väl förmårta ansvar för sina liv. Detär i detta sammanhang som konventionen har en stor uppgift att fylla. Som jag redan varit inne på är konventionen ett uttryck för världs samfundets syn på vad barn har rätt att kräva av sina länder. Konventio nen kommer således att tjäna både som en utgångspunkt för strävandena att förverkliga barnets rättigheter och som ett medel i dessa ansträngning ar. Av konventionen framgår också att bam och ungdomar har rätt att som självständiga individer delta i detta arbete. Ett nytt och konstmktivtinslag i konventioner om mänskliga rättigheter Prop. 1989/90:107 är betoningenav det internationella samarbetets betydelse, i synnerhet attutvecklingsländerna ges en särskild möjlighet att påkalla bistånd för attförverkliga barnets rättigheter. Den kommitté som skall granska efterlevnadenav konventionen får vidare möjlighet att påkalla bistånd och hjälp åt ett landfrån bl. a. FN och dess fackorgan eller från frivilligorganisationer av typRöda korset och . På detta sätt har man kompletterat den metod somi de andra konventionema är vanlig när det gäller att åstadkomma efterlevnadav konventionen i fråga. Vad jag tänker på är systemet med granskning frånkommitténs sida av rapporter från länderna om deras efterlevnad av konventionen.Fömtom att detta system har lett till praktiska svårigheter och problem medeftersläpning i fråga om rapporteringen har granskningen i vissa fall medförtatt man fått en polarisering av debatten som i sin tur gjort att fögakonstmktivt har kommit ut av den. Det är därför synnerligen tillfredsställandeatt den nu aktuella konventionen fömtom rapporteringssystemet också innehållerbestämmelser som ger möjligheter till gemensamma insatser på det praktiskaplanet. Viktigt är naturligtvis att så många länder som möjligt ansluter sigtill konventionen. kommer att verka för detta. Internationellthar arbetat för en förbättring av barns och ungdomarsvillkor. Detta har skett och sker genom direkta insatser av den svenska regeringenoch olika myndigheter, främst SIDA, men också genom bidrag och stöd till FN,till dess fackorgan och till de frivilligorganisationer som arbetar med dessafrågor. är t. ex. en av de största bidragsgivama till . Avsenare insatser inom ramen för FN från svensk sida vill jag nämna dethandlingsprogram mot narkotika som på svenskt initiativ antogs av FN:sgeneralförsamling vid en extrasession i febmari . Ungdomar är ju den gmppsom är särskilt utsatt för narkotikans faror. Sverigehar också tagit initiativet till utarbetandet av intemationella normer somsyftar till att säkerställa de handikappades rättigheter på det praktiskaplanet. Bam med handikapp tillhör de mest utsatta i stora delar av världen. Detfinns en risk att bams och ungdomars villkor uppfattas som något som saknarsamband med samhällsfrågor i övrigt. Detta vore en grov missuppfattning. Istället är det ju så att bams och ungdomars villkor till stor del är enåterspegling av de allmänna villkoren i samhället. Bam- och ungdomsfrågomamåste därför sättas in i sitt större samhälleliga sammanhang. Det äremellertid också nödvändigt att bams och ungdomars villkor får en centralpolitisk ställning så att de ägnas tillbörlig uppmärksamhet. Utan en centralpolitisk ställning för dessa frågor finns en risk för att inte all kraft sättsin på att lösa dem. Att bam- och ungdomsfrågoma kräver att omedelbara åtgärdersätts in torde ha framgått av vad jag har sagt. Föratt öka medvetandet om regeringamas gemensamma ansvar för barnen och ungdomarna i världen och för att åstadkomma en kraftsamling kring barnets rättigheter har tillsammans med , , , och i samarbete med tagit initiativet till 21 ett toppmöte med världensstats- och regeringschefer om barns villkor. 1989/90:107 Mötet kommeratt äga mm i anslutning till att inleder sin session islutet av september . 3.2 Konventionen och den svenska barn- ochfamiljepolitiken Denför konventionen om barnets rättigheter gmndläggande synen att barn ärindivider med egna rättigheter och behov stämmer väl med hur vi i serpå barn och ungdomar. Det ingår i vår gmndsyn att barnet och dess åsikter skallrespekteras och att bamet med stigande ålder och mognad har rätt att ta alltstörre del i vad som rör barnet själv men också i sådant som rör familjen ochsamhället i stort. Konventionens krav på att bamets bästa skall komma i främstarummet vid alla åtgärder som rör bam stämmer också väl med hur vi ser på sakeni . Gmndvalcnför den svenska familjepolitiken är att föräldrarna har det främsta ansvaretför bamet. 1 detta ligger att det är föräldrarnas uppgift att främja bametsutveckling till en självständig och mogen individ med förmåga att samarbeta medandra, att komma fram till egna omdömen och att kunna fatta egna beslut. 1ansvaret ligger också att föräldrama är skyldiga att tillse att bametsmateriella behov tillgodoses. Samhälletkan inte och skall inte ersätta föräldrarna. Däremot kan samhället söka geföräldrarna det stöd som är nödvändigt för att de skall kunna fylla sinuppgift. Samhället är skyldigt att komplettera föräldrama så att barneterhåller den omsorg som är en förutsättning för bamets utveck--. . i. .v ,. . ling. Vadsom sägs i konventionen om fördelningen av uppgifter mellan föräldrama ochsamhället och om uppgifternas innehåll stämmer väl med inriktningen av densvenska familjepolitiken. I konventionen betonas just den till konventionenanslutna statens skyldighet att bistå föräldrar och vårdnadshavare då dessafullgör sitt ansvar för bamets uppfostran. I konventionstexten pekas i dettasammanhang på statens skyldighet att säkerställa utvecklingen av institutioner,inrättningar och serviceorgan för vård av barn. Särskilt nämns bamets rätt tillbarnomsorg. Rättenför vae bam att åtnjuta social trygghet, innefattande socialförsäkring,framhålls i konventionen. Likaså understryks en konventionsstats skyldighet attbistå föräldrama när det gäller att förverkliga vaije bams rätt till en rimliglevnadsstandard. Närdet gäller bams hälsa åläggs en konventionsstat att bl. a. tillhandahålla allabam nödvändig sjukvård och hälsovård. Stark tonvikt läggs på utvecklingen avprimärhälsovård och förebyggande åtgärder. Särskilt framhålls i konventionenbetydelsen av hälsovård för mödrar före och efter förlossningen. Densvenska familjepolitiken är uppbyggd på följande sätt. Bambidra- get och andra former av ekonomiskt stöd till barnfamiljer ger dessa fa miljer ökade ekonomiska resurser utöver vad den egna inkomsten medger. Föräldraförsäkringen ger föräldrar och bam ekonomiska förutsättningar för tid tillsammans i större utsträckning än som annars varit möjligt, 22 framförallt under barnets första levnadstid men även . Vidare kan Prop.1989/90:107 familjepolitiken sägas bygga på barnomsorgen och en väl utveckladgemensam sektor, som bl.a. tillhandahåller mödrar och barn hälso- ochsjukvård. Detallmänna barnbidraget är vårt äldsta, alltjämt gällande särskilda, ekonomiskastöd till familjer, där det finns barn och ungdomar. Det har efter hand byggtsut och omfattar nu även ett särskilt flerbarnstillägg, som utgår till föräldrarmed tre eller flera barn. Härtill kommer det förlängda barnbidraget till debarn som går i . För barn som går i gymnasieskolantillkommer studiestödssystemet. Tilldet ekonomiska stödet till barnfamiljer hör också bostadsbidragen. Vi harvidare särskilt stöd till vissa barn i form av barnpensioner och vårdbidrag förhandikappat barn. Genombidragsförskotten ger samhället ett ekonomiskt grundskydd för barn varsföräldrar lever åtskilda. som haft i uppdrag att seöver reglerna om underhållsbidrag, bidragsförskott och andra system sompåverkar särlevande föräldrars ekonomi har avlämnat ett betänkande idessa frågor. Ettsärskilt stöd motsvarande bidragsförskott utgår till ensamståendeadoptivföräldrar. Vidare kan bidrag lämnas för kostnader för att adoptera barnfrån utlandet. Genomföräldraförsäkringen har föräldrarna rätt till ersättning och genomföräldraledighetslagen rätt till ledighet för att vårda barn. Det finns intenågot annat land där föräldrarna har möjlighet att i så stor utsträckning somi vara lediga från sina arbeten för att ta hand om sina barn. Förnärvarande ger föräldraförsäkringen en förälder rätt att vara ledig sammanlagtett år under barnets första med ersättning motsvarande sjukpenningen.Därutöver tillkommer rätt till ledighet med ersättningmotsvarande den s. k. garantinivån (. per dag). För vård av sjukt barn kanvidare en förälder vara ledig per bam och år. Påförslag av regeringen har beslutat om en successiv utbyggnad avföräldraförsäkringen. Utbyggnaden innebär att föräldraförsäkringen fr.o.m. den1 kommer att omfatta 18 månader med en ersättning motsvarandesjukpenningen. Som ett led i denna har regeringen föreslagit att de tremånader som ersätts med ett belopp motsvarande garantinivån skall ersättasmed ett belopp som motsvarar sjukpenningen. Regeringen har föreslagitatt rätten att vara hemma för att ta hand om ett sjukt barn utvidgas till attomfatta . Barnomsorgenintar en central plats i samhällets service till barnfamiljerna. Förförskolebarnen finns daghem, familjedaghem, deltidsgmp-per och öppna förskolor.För skolbarnen finns fritidshem, öppen fritidsverksamhet och familjedaghem.För mål och innehåll i barnomsorgen har angett riktlinjer. Utifråndessa har det pedagogiska programmet för förskolan resp. fritidshemmenutarbetats. Barnomsorgenär en uppgift. har det skett en kraftig utbyggnad av barnomsorgen. ökade antalet barn i daghem, fritidshem och familjedaghem med ca 185 000 eller . Utbyggnaden fortsätter i snabb takt. tillkommunal barnomsorg höjdes fr. o. m. med drygt 900 Prop.1989/90:107 milj. kr. Statenfastlägger mål och övergripande riktlinjer för hälso- och sjukvården.Huvudmännen, dvs. landstingen, ansvarar för planering, organisation, drift ochuppföljning av verksamheten och har det dominerande finansieringsansvaret. Allabarn upp till skolåldern omfattas av barnhälsovården, som bl. a. är inriktadpå regelbundna hälsokontroller och vaccinationer. Även mödrar och faderomfattas av den verksamhet som bedrivs inom barnhälsovården. Fr. o. m. attbarnet börjat skolan tas barnet om hand inom skolhälsovårdens organisation skolläkare. Hälsovården kompletteras av den allmännasjukvården som har sitt ansvar för barn och ungdom i alla åldrar.Läkemedelsförmåner består bl. a. av prisnedsatta eller kostnadsfria läkemedeloch av prisnedsatta livsmedel vid vissa sjukdomar för barn . Barnoch ungdomar har rätt till avgiftsfri tandvård genomlandstingens folktandvård. Detförhållandet att det föreligger god överensstämmelse mellan konventionen ochvår allmänna politik på familjeområdet och att barn och ungdomar till allrastörsta delen växer upp under goda förhållanden till ansvarskännande medborgarefår emellertid inte innebära att vi blundar för de problem som barn ochungdomar möter även hos oss. Ettav dessa problem är att föräldrar till följd av sina arbeten har svårt att fåtillräcklig tid att ägna åt barnen. Av kvinnor med barn under 16 årförvärvsarbetar . När det gäller barn i skolåldern förvärvsarbetar96 % av fäderna och av mödrarna. Mot denna bakgrund framstår de tidigarenämnda åtgärderna för att bygga ut föräldraförsäkringen och rätten tillföräldraledighet som särskilt angelägna. Förhållandetmellan barn och föräldrar påverkas också starkt i de fall familjen splittrasgenom att föräldrarna väljer att inte leva tillsammans längre. Översiktligträknat lever en femtedel av alla barn åtskilda från en av sina föräldrar. I sintur har en femtedel av dessa barn förlorat kontakten helt eller nästan helt medden frånvarande föräldern. Regeringenavser att under detta år lägga fram förslag till ändringar i somännu starkare än betonar föräldrarnas gemensamma ansvar förbarnen oberoende av hur föräldrarna har det ordnat sinsemellan. I följandeavsnitt kommer att lämnas en redogörelse för andra särskilda insatser för barnvid skilsmässa och separationer. Sexuellaövergrepp mot barn har uppmärksammats alltmer. I skrämmandestor utsträckning sker dessa övergrepp inom familjen. En annan form avövergrepp inom familjen är att barn tvingas bevittna hur modern utsätts förövergrepp av mannen i familjen. drivs med stöd av medel som särskilt beviljats av regeringen ett projekt som skall följa de insatser som görs för att komma till rätta med sexuella övergrepp mot barn. Projektet skall bl. a. kartlägga omfattningen av övergreppen, utforma information till de yrkes grupper som kan upptäcka övergreppen samt bilda sig en uppfattning om olika alternativa behandlingsmetoder som prövats utomlands. kommer att ge ut allmänna råd om handläggningen av ärenden som rör sexuella övergrepp mot barn. Även barns och ungdomarssituation i samhället kräver stor uppmärk- Prop. 1989/90: 107 samhet. Barn- ochungdomsdelegationen har därvid en rådgivande roll gentemot regeringen i barn-och ungdomsfrågor liksom en utåtriktad opinionsbildande roll. Delegationenförfogar över medel för utvecklingsarbete bland barn och ungdomar. Barnmiljörådethandlägger frågor rörande barns miljö och säkerhet. har tilluppgift att se till att barn och ungdomar har goda uppväxtförhållanden,särskilt vad gäller fritids- och kulturverksamhet. Till detta kommer denverksamhet som med bl. a. statligt stöd bedrivs av frivilligorganisationerna(Barnens Rätt i Samhället, Rädda barnen, röda korset m. Flyktingbarnenutgör en särskilt utsatt grupp. har av regeringen fått iuppdrag att följa utvecklingen av det psykiska och fysiska hälsoläget hoslandets flyktingbarn och flyktingungdomar. skall även samla ininformation om förläggningars, kommuners, landstings och organisationersverksamhet i fråga om dessa barn och ungdomar. Uppdraget skall redovisas senastden . Inom ramen för sin utvecklings- och försöksverksamhetdisponerar projektmedel för att utveckla metoder i syfte attförbättra villkoren för flyktingbarn och flyktingungdomar. Undersenare tid har det framkommit att problemen är betydande för invandrarungdomar.Andra generationen invandrare är överrepresenterad bland de ungdomar som ärintagna på ungdomsvårdsinstitutionerna. Uppgifter förekommer om ett ökatmissbruk bland invandramngdomar. Regeringen har i årets budgetpropositionföreslagit att ytterligare medel ställs till förfogande förförsöks- och utvecklingsverksamhet när det gäller barn och ungdomar medflykting- eller invandrarbakgmnd. Ävenregeringens barn- och ungdomsdelegation uppmärksammar , liksom under desenaste tre åren, särskilt invandrar- och flyktingungdomar genom stöd med sinaarvsfondsmedel till utvecklingsarbete inom föreningslivet. Utredningenom ungdomars villkor skall bl.a. utreda hur demokrati och jämlikhetför ungdomar kan stärkas och hur invandrarungdomarnas situation ter sig iförhållande till övriga ungdomars. När det gäller ungdomspolitiken harregeringen i en skrivelse till (skr. 1989/90:69) redovisatinriktningen inför 1990-talet. Vidare redovisas i skrivelsen vad som skallgälla för ungdomspolitiken inom vissa områden det närmaste året. Insatsernaskall koncentreras på de mest utsatta ungdomsgrupperna med insatsersom stärker demokratin och jämlikheten för ungdomar. Iårets budgetproposition föreslås att stödet till ungdomsorganisationerna höjs.Stödet föreslås också bli omgjort för att ge gamla och nya organisationerbättre möjligheter att förnya sin lokala verksamhet. En särskild satsning görspå internationellt ungdomsutbyte och en svensk ungdomsoffensiv för . Trotsatt det mesta våldet i samhället utövas av vuxna är det särskilt viktigt attmotverka våldet bland ungdomen. Det kan t. ex. noteras att det ofta är ungdomarsom blir offer för ungdomsvåldet. En oroande tendens är denökade utslagningen av grupper av ungdomar med hög grad av krimina- Prop.1989/90:107 litet och ökade våldstendenser. Regeringenbeslutade om en kommission för att samordna och intensifieraarbetet mot våldsbrotten, för att ge ett bättre stöd åt brottsoffren och föratt ta till vara det folkliga engagemanget i dessa frågor. Kommissionen skallsärskilt uppmärksamma ungdomsvåldet. Socialstyrelsenhar redovisat en utvärdering av socialtjänstlagen. a. avsett socialtjänstlagens praktiska tillämpning beträffande särskiltutsatta gmpper av barn och ungdomar samt familjehemmens ställning. Olikaundersökningar tyder på en ökning av alkoholkonsumtionen i ungdomsgmppema.Socialstyrelsen har redovisat ett regeringsuppdrag, som avsågåtgärder mot detta problem. förslag till åtgärder bereds förnärvarande inom . Underåren 1989 och 1990 genomförs en landsomfattande aktion mot alkohol och andradroger. Aktionen leds av den s. k. ATHENA-gmppen, vilken består avrepresentanter för berörda myndigheter och folkrörelser. Påregeringens initiativ har det inrättats en särskild aktionsgmpp mot narkotika.Gmppen består av företrädare för berörda myndigheter, kommun- ochlandstingsförbunden, Athenagmppen, och regeringenssamordningsorgan för narkotikafrågor. Gmppen skall bl. a. ta initiativ för attstärka arbetet mot narkotika. Narkotikamissbruketsynes visserligen ha pressats tillbaka . Haschrökningen blandungdom har minskat kraftigt. synes nyrekryteringen till intravenöstmissbmk bland unga ha gått ned. Vissa rapporter tyder emellertid på att dennapositiva utveckling är på väg att vända. Riskerna är också stora för ett ökatmissbmk av kokain och andra nya preparat. Spridningenav HIV/aids utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan. HIV kommer att finnas kvari vårt samhälle , kanske i flera generationer. Ungdomartillhör de mest prioriterade målgmpperna för riktade informationsinsatser föratt motverka en ökad smittspridning. Skolan har ett ansvar att inom ramen förden obligatoriska sexual- och samlevnadsundervisningen ge ungdomar kunskaper omsexuellt överförbara sjukdomar, preventivmedel etc. Information om HIV börsnarast möjligt integreras i denna undervisning. Stöd har utgått frånaids-anslaget till bl.a. fortbildningsinsatser riktade till skolpersonal. Enväsentlig del av de centralt initierade informationsinsatsema mot HIV /91 skall riktas till ungdomar. Detfinns omkring 39000 bam och ungdomar som på gmnd av funktionshinder kan vara ibehov av särskilda insatser från samhället, t. ex. från socialtjänst,habilitering samt hälso- och sjukvård. En stor andel är flerhandikappade genomexempelvis syn- och hörselskador, rörelsehinder och epilepsi. Allergioch annan överkänslighet har blivit en av vår tids folksjukdomar. Minst varttredje barn är drabbat. betänkande Att förebyggaALLERGl/överkänslighet remissbehandlas . Jagkommer i anslutning till konventionens artiklar att mer i detalj gå in 26 på en del av nu berördaoch övriga frågor som konventionen väcker när det gäller bams och ungdomarsförhållanden i . 4 Godkännande av konventionen Mitt förslag:Riksdagen godkänner konventionen om bamets rättigheter med förbehållbeträffande artikel 37 punkt c:s bestämmelser om åtskiljande av bam och vuxna. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har ingen erinran mot att Sverigeratificerar konventionen. En del remissinstanser anser dock att ändringar isvensk lagstiftning är påkallade. Några instanser anser att vidratificeringen bör reservera sig i vissa avseenden. Skälenför mitt förslag: Som jag redan framhållit i avsnitt 3.1 är det närmast ensjälvklarhet att bör ratificera den av FN nu antagna konventionen ombarnets rättigheter. Även om det i det långvariga och kompliceradekonventionsarbetet på en hel del punkter inte varit möjligt att nå så långt somvarit önskvärt från svensk sida måste resultatet av konventionsarbetet anses ihög grad tillfredsställande. Enligt min mening har man genom konventionen fåttett instmment som, rätt använt, kan bli ett effektivt medel i kampen för bametsmänskliga rättigheter.