prop · GD03125 · 1989-12-31 00:00:00 — Denna uppgår efter gjorda avskrivningar till 4800000 kr.Avskrivningen bör ske genom att statskapitalet som redovisas av statskontoretskrivs ned med nämnda belopp. Somframgår av årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 15 s. 5) anser jagatt det är dags att ompröva denna form av utvecklingsinsatser. Någonytterligare teknikupphandling bör därför ej genomföras av statskontoret.Anslaget B 2. Anskaffning av ADB-utmstning har därför reducerats med detbelopp som motsvarar tidigare beviljad men ej utnyttjad ram förteknikupphandling. Statsförvaltningensbehov av generella programvaror som allmänt förekommer på marknaden bör intetillgodoses genom egen utveckling. 1 de fall specifika statliga behovföreligger bör staten i första hand agera som kravställare mot marknaden. Jaghemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att skriva ned det av statskontoret redovisadestatskapitalet med . [2] B 12. Bidrag till studiecirklar om den offentligasektorn Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget på statsbudgeten för budgetåret1989/90. Denintensiva debatten om den offentliga sektorns roll i samhället motive rar att initiativ tas till att engagera många människor och gmpper i det 30 förnyelsearbete som pågår.Studieförbunden har särskilda fömtsättningar Prop. 1989/90:125 att stimuleratill ett brett engagemang i dessa frågor. I samverkan med Bilaga 10 kommun-och landstingsförbunden bör därför en studiesatsning kring den offentligasektorn ske med börian . Syftetmed studiema bör vara att bredda basen av människor som engagerar sig i arbetetmed att förnya den oflTentliga sektom. Studierna skall främst vända sig till bmkamaav samhällets service och personal som arbetar på fältet inom barn- ochäldreomsorg, hälso- och sjukvård, skola, fritid, trafik, miljö, polisväsende m.fl. Studierna bör bedrivas lokalt och vara åtgärdsinriktade. Det viktiga är attfå en bred genomlysning och diskussion bland berörda människor om hur denoffentliga sektom skall se ut . Verksamhetenbör organiseras som gmppstudier enligt studiecirkelmodellen. Studiema börbedrivas inom ramen för det ordinarie folkbildningsarbetet. Ett extratilläggsbidrag bör utgå med . , för /90. Jagförordar därför att ett engångsbelopp om högst 10 milj. kr. anvisas för enstudiesatsning om offentlig sektor för två verksamhetsår i studieförbundensregi. Fördelningenav bidraget mellan studieförbunden bör göras av medutgångspunkt i de relativa andelar som studieförbunden redovisat enligtförordning om statsbidrag till studiecirklar m.m., (SFS 1981:517) 24 26a§§under . Regeringen bör utforma närmarebestämmelser för verksamheten. Underåttonde huvudtiteln, anslaget C 4. Bidrag till studieförbunden m.m., har underinnevarande budgetår anvisats . Från nämnda anslag utgår bl. a.bidrag till studiecirklar och till kulturverksamhet i studieförbund. Detbör kunna fömtsättas att studiecirklarna om den offentliga sektorn ryms inomramen för nuvarande verksamhetsvolym. Jag har vid denna bedömning samrått medstatsrådet . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till studiecirklar om den offentliga sektorn på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90 anvisa ett reservationsanslag på 10000000kr. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet (p. 12)och statsrådet (p. 1989/90:125 Bilaga 11 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 Miljö- och m. m. [1] A2. Underdenna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettreservationsanslag av 15 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en reservationpå anslaget med . På tilläggsbudget I har anvisats 14,6 milj. kr. (prop.1989/90:25 bil. 12, NU 16, rskr 94). Sammanlagt står alltså under detinnevarande budgetåret . till förfogande under detta anslag. /90 har utredningsverksamheten blivit mer omfattande ochkostnadskrävande än vad som fömtsågs vid anslagsberäkningen . Medhänsyn till ökade kostnader för bl.a. förberedelser inför år1992 om miljö och utveckling, en värdering av det svenska deltagandet iinternationellt miljösamarbete samt ett intensifierat utredningsarbete införden miljöpolitiska proposition som skall framläggas 1991,bedömer jag att anslaget Utredningar m.m. bör räknas upp med 6,4 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m. tn. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . [2] B 1. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna mbrik anvisats ettförslagsanslag på . Under tolfte huvudtitelns reservationsanslag D6. Delegationen för samordning av havsresursverksamhet har innevarande budgetåranvisats . Riksdagenbeslutade (prop. 1988/89:100 bil. 14, NU 21, rskr. Prop.1989/90:125 179) att delegationen för samordning av havsresursverksamhet skulleupp- Bilaga 11 höra vid utgången av 1989 och att ansvaret för havsresursfrågornaskulle fördelas på berörda sektormyndigheter. Deresurser som för innevarande budgetår anvisats till delegationen för samordningav havsresursverksamhet överförs till berörda myndigheter, bl. a. statensnaturvårdsverk. Med anledning av att arbetsuppgifter tillförts naturvårdsverketfr. o. m. bör överföringen ske i två omgångar; med 295000kr. under innevarande budgetår och med . under nästa budgetår. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90 anvisa ett förslagsanslag på . [3] Verksamheten vid I1989 års budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 16 s. 71) hemstäUde regeringenom bemyndigande att besluta i, vissa frågor om förvärv genom statensvattenfallsverk () av aktier i . Förvärvet utgjorde ettled i en omstmkturering av detta bolag, med sikte på att aktierna senare skulleöverlåtas till andra ägare. Det fömtsattes att skulle inkomma medförslag till regeringen i sådan tid att frågan skulle kunna anmälas förriksdagen under /90. lämnade det begärda bemyndigandet(bet. 1988/89:NU30, rskr. Förslagfrån om försäljning av aktier i föreligger . Vattenfallhar också inkommit till regeringen med förslag i två andra bolagsfrågor som ärav den karaktären att de bör underställas . Det gäller förvärv avaktier i dels AB Kommuns Energiverk, m. m., dels . Vattenfallhar i skrivelse redovisat en överenskommelse med vissaintressenter på naturgasområdet om ändringar av nuvarande ägarförhållanden i SwedeGas. Förnärvarande äger staten genom av aktierna i . Övriga ägs av . V., som är ett nederländskt bolag med ansvar för naturgasverksamheten inom Shellgmppen. genomfört överiäggningarmed svenska gasintressenter i syfte Prop. 1989/90: 125 att samla dessa i enorganisation och därmed uppnå samordningsvinster Bilaga 11 vid inköp ochtransport av gas. SydkraftAB och AB Mellansvenska Naturgaskonsortiet, som ägs av ett antal kommuner ochkraftföretag i , ha förklarat sig intresserade av att förvärvavardera av aktierna. Hämtöver pågår diskussioner med en industrigmpp somockså överväger förvärv av av aktierna. Isamband med förhandlingama med de nytillträdande ägarna har ett nytt konsortialavtalrörande samarbetet i SwedeGas upprättats och förslag till ny bolagsordning för SwedeGasutarbetats. Konsortialavtaletavses ersätta tidigare konsortialavtal av mellan de dåvarande ägarna iSwedeGas. Det fömtsätts att den då genomförda uppdelningen av aktierna i tvåserier med olika rösträtt skall slopas. I övrigt innehåller det nya konsortialavtaleti huvudsak följande. Parternaär överens om att verksamheten i SwedeGas skall bedrivas affärsmässigt, efTektivtoch på kommersiell gmnd. SwedeGas skall till den svenska marknaden t. ex.industri, kraft- och värmeverk samt lokala och regionala gasbolag anskaffa,transportera, lagra, övergripande distribuera och försälja naturgas. För dettaändamål skall SwedeGas vara ägare av och ansvarig för utbyggnad, drift ochunderhåll av det rörlednings- och lagringssystem, som krävs för leverans till SwedeGaskunder. Vidsina inköp skall SwedeGas möta hela den svenska gasmarknadens behov.Verksamheten skall bedrivas med sikte på att det skall haetablerats ett sammanhängande och kommersiellt acceptabelt gasnät i . SwedeGasskall eftersträva marknadsmässiga priser, som minst medger full täckning avbolagets självkostnader jämte skälig avkastning på i bolaget sysselsattkapital. Förnya projekt liksom för verksamheten i dess helhet skall SwedeGas sträva efteratt möta ett långsiktigt förräntningskrav efter skatt på sina investeringar somär skäligt med hänsyn till föreliggande risker. SwedeGas utdelningspolitikskall baseras på bolagets behov av konsolidering och aktieägamas krav på skäligavkastning på insatt kapital. SwedeGasverksamhet skall finansieras genom egna vinst- och avskrivningsmedel, externupplåning, ddägarlån, aktieägartillskott eller ökning av aktiekapitalet. I denmån bolagets aktieägare beslutar sig för att ställa borgen eller tiUskjutamedel skall detta ske i relation till aktieinnehavet. Konsortialavtaletinnehåller vidare bestämmelserom hembud vid överlåtelse av aktier i är parternas avsikt att ingen part ensam eller tillsammans meddotterföretag skall ha egen majoritet i SwedeGas. BeträfTandeSwedeGas ledning föreskrivs i avtalet bl. a. att ordförande i styrelsen skallutses på förslag av och vice ordförande skall utses på förslag avövriga delägare. För beslut i vissa frågor krävs enighet mellan aktieägamaeller deras representanter i styrelsen. Konsortialavtaletinnehåller en särskild konkurrensklausul enligt vilken partema förbinder sig att avstå från vissa verksamheter i den mån de konkurrerar med SwedeGas. Avtaletträder i kraft så snart det har i sina huvuddrag godkänts av Prop.1989/90:125 regeringen och av resp. parts styrelse eller beslutande organ,vilket fömt- Bilaga 11 sätts ske . Avtalet gällerminst intill utgången av med uppsägningstid. Vattenfallhemställer om regeringens godkännande av dels aktieförsäljningen, motsvarande45% av aktiekapitalet i , dels huvuddragen i konsortialavtalet. Vattenfallhar i särskild ordning lämnat uppgift om de anspråk på kapital som kan kommaatt ställas på som delägare i SwedeGas, i första hand genom ökningarav aktiekapitalet i bolaget. Vid en ägarandel av beräknas tillskotten frånVattenfall för de tre till 200, 160 resp. 200 milj.kr. Iärendet föreligger, fömtom framställning, skrivelser från SydkraftAB, Gas B. V. och företrädare för de kommunala intressenterna i SveaGasAB. I skrivelserna redovisas synpunkter och önskemål rörande det framtidaägandet i SwedeGas. Förvärvav aktier i , m. m. Vattenfallhar i skrivelse redovisat ett konsortialavtal med Fagerstakommun om samarbete i AB Kommuns Energiverk IFKE). Avtalet skallersätta ett konsortialavtal rörande samarbete mellan Vattenfalloch FKE i . Sistnämnda bolag, som för närvarandeägs med hälften var av FKE och , har som huvudsaklig verksamhet attuppföra och driva en fastbränsleddad hetvattencentral, . FagerstaEnergiproduktion AB:s affärsidé är att producera värme med fasta bränslen förleverans till FKE, som sedan svarar för distributionen till FKE:s kunder. tillkomst har oljepriset i det närmaste halverats.Marknadssituationen har varit sådan att de priser på värmeleveransema tillslutkunder som hade krävts för kostnadstäckning i Energiproduktion ABinte har kunnat tas ut. Ägarna, dvs. FKE och , har därför blivittvungna att lämna tillskott till bolaget för att täcka uppkomna underskott.Därjämte har ägarna iklätt sig borgensansvar med vardera 40 milj. kr. för delån som bolaget har tagit upp för finansiering av investeringarna i ,som har uppgått till ca 80 milj. kr. Vattenfallpåpekar att vid nuvarande ägarförhållanden saknarmöjlighet att direkt påverka marknadsföringen av den värme som distribuerasgenom FKE. Mot bakgmnd härav har träffat ett konsortialavtal med Fagerstakommun av innebörd att blir delägare i FKE och att FKE övertarVattenfalls aktier i med sikte på att verksamhetenvid skall integreras med FKE:s verksamhet. skall FKE genomföra en till VattenfaU riktad nyemission, varigenom för 8 milj. kr. blir ägare till av aktierna i . I samband med emissionen skall FKE förvärva aktier i för 6,5 milj. kr., vilket motsvarar aktiemas nomi- 35 Kommunen ochVattenfall har vidare förbundit sig att lämna Prop. 1989/90:125 villkoriiga delägariån till FKE med 17,5 milj. kr. Vattenfallräknar med att FKE kommer att ge positivt ekonomisktresultat och att ackumulerade skulder kommer att kunna återbetalas successivt.Den nu avtalade saneringen av bedöms vara en god lösning förVattenfalls fortsatta engagemang i . Mot bakgrund härav hemställerVattenfall om regeringens godkännande av huvuddragen i konsortialavtalet med . Vattenfallhar i skrivelse lämnat en redovisning av Vattenfallsplanerade deltagande i det s. k. , en anläggning i förframställning av bl. a. elkraft och värme genom förgasning av fossila bränslen.Huvudman för projektet är (Nykomb), tilllika delar ägt av , och (tidigareInvesteringsbanken). Enligtde ursprungliga planerna skulle i första hand kemikalier, främst ammoniak,tillverkas vid NEX, varjämte värme och elkraft skulle levereras tillStockholms stad. Dessa planer är inte längre aktuella. Nykomb har därför tagitupp förhandlingar med och med (), ett helägtdotterbolag till , om medverkan i projektet. Avsikten är att anläggningenskall byggas för full elproduktion redan från driftstarten. IVattenfalls skrivelse anförs att anläggningen kommer att baseras på beprövad förgasningsteknik.Olika typer av fossila bränslen kan användas utan avkall på miljöprestanda.Efter rening används gaserna för att driva en s. k.gaskombianläggning,bestående av en gasturbin och en ångturbin. Eleffekten beräknas till 280 MW.Syntesgas och ånga avses komma att levereras till Nynäsraffinaderiet.Diskussioner om hetvattenleveranser till kommun förutses också. Vidareanförs att anläggningen avses komma att ägas och drivas av ett för närvarandeav Nykomb helägt bolag. (NEX-bolaget).Förhandlingarna har inriktats på att ägarmajoriteten i bolaget skall innehas avde två kraftföretagen resp. avaktiekapitalet och att Nykomb skall stå kvar . EnligtVattenfalls bedömning kommer el från den planerade anläggningen att varakonkurrenskraftig med el från andra jämförbara nya elproduktionsanläggningar. Vattenfallhemställer om medgivande att förvärva aktier i och att få disponeramedel för aktieförvärvet och för andel i kostnader för projektering,markförvärv m. m. inom en ram på 300 milj. kr. Vattenfallhar den 15 febmari 1990 inkommit med en kompletterande skrivelse i vilken redovisas vissa förändringar i . Anlägg ningen väntas nu inte komma att leverera fjärrvärme till kom mun. Motsvarande energimängd avses komma att utnyttjas på annat sätt, bl. a. som ökad ångleverans till raffinaderiet. nas i prisläget januari1990 till . 1989/90:125 väntaskunna fattas , under förutsättning att Bilaga 11erforderliga tillstånd har meddelats. Anläggningen kan då tas 1994. Vidareanmäls att ett samarbetsavtal mellan Nykomb, och harundertecknats . I avtalet regleras parternas samarbete fram till enaktieöverlåtelse. Förhandlingar förs om ett konsortialavtal för det fortsattasamarbetet i NEX-bolaget. Sedanår 1983 hai" staten genom varit huvudägare i var ensam ägare av bolaget fram , då aktier motsvarandesammanlagt av aktiekapitalet efter beslut av (prop. 1985/86:91,NU 18, rskr. 174) överiäts till tre utländska företag, nämligen Gas B. V.(), Den norske stats oljeselskap a. s (Statoil) och Dansk og NaturgasA/S (). Somjag inledningsvis har nämnt fick regeringen bemyndigandeatt medge att förvärva de utländska minoritetsdelägarnas aktier i ,med sikte på att aktierna senare skulle överiåtas till andra ägare. Avsiktenvar att en sådan omstrukturering av bolaget skulle underlätta bl. a.bearbetningen av den potentiella naturgasmarknaden i . Undervåren förvärvade Statoils och DONG:s aktieposter på resp. och10%. Därmed kom ägarandel att uppgå till . Somminoritetsdelägare återstår endast . Vattenfallhar redovisat resultatet av de förhandlingar om ägandet i SwedeGassom har förts med olika svenska intressenter. Preliminäröverenskommelse har träffats med och AB MellansvenskaNaturgaskonsortiet (MNG) om att dessa två bolag skall av förvärvavardera av aktierna i . En tredje aktiepost på har reserveratsför en industrigrupp vars sammansättning ännu inte är avgjord. Vattenfallhar sedermera anmält att det från och sida har förutsatts att SwedeGasaktiekapital bokslut skall vara intakt och att balanserade förlusterskall ha eliminerats i bokslutet. Härför krävs att bolaget tillförs ca 105milj. i form av aktieägartillskott. Regeringen har den 8 februari 1990medgivit att lämnar ett tillskott motsvarande den statliga andeleni SwedeGas. Sedan också har lämnat ett tillskott motsvarande sin andelkommer det av köparna ställda villkoret att ha uppfyllts. Enligt vad jag harerfarit har vid förhandlingarna om köpeskillingen för aktierna hänsyn tagits tilldessa tillskort från de nuvarande aktieägarna. Den nu överenskomnaköpeskillingen, per aktie, innebär att ersättningen tillVattenfall uppgår till totalt 345 milj. kr. för av aktiekapitalet. Denav föreslagna aktieförsäljningen tar sikte på att ägarkret- 37 seni SwedeGas skall innefaUa, direkt eller indirekt, ett antal av de vikti- Prop.1989/90:125 gasteintressenterna på den framtida svenska naturgasmarknaden. denutbyggnad av ett nationellt gassystem som planeras har strävatefter en bred samverkan mellan statliga, kommunala och privata intressen.Det har framstått som särskilt viktigt att de stora användarna av gasges ökat inflytande över och ansvar för besluten om inköp av gas och investeringari ledningssystem m. m. Sydkraftär ett börsnoterat kraftföretag i vilket ett antal kommuner i Sydsverigeinnehar aktiemajoriteten. är en viktig aktör pågasmarknaden i egenskap av huvudägare i det regionala gasbolaget ,som distribuerar gas i delar av och . Vidare planerar av naturgasbaserad kraftproduktion i stor skala. har genomdotterbolaget fört förhandlingar om egna gasinköp medleverantörer i och . Avsikten är att efter ettinträde som ägare i SwedeGas skall bedriva inköpsverksamheten inom ramen försistnämnda bolag. IMNG ingår (), som ägs avStockholms stad och 16 andra kommuner i regionen, och , som ägs av de sex kommunerna , samt de två privatägda kraftföretagen . Enligt vad jag har erfarit övervägs vissaändringar i ägarkretsen med syfte att MNG:s roll som företrädare för kommunalanaturgasintressen skall renodlas. I avvaktan härpå har en överenskommelseträffats mdlan MNG och av innebörd art MNG tills vidareskall kunna företräda även andra kommunala intressenter än de som är aktieägarei MNG. Dentredje av de föreslagna nya ägama, dvs. industrigruppen, har ännu inte formditbildats. Avsikten är art denna grupp skall företräda främst enskildkraftindustri. Efterde aktieöveriåtelser som föreslås av skulle aktierna i att fördelas enligt följande: Denslutliga fördelningen av andelar mellan ägarna kan komma att avvika från denhär angivna med några procentenheter, beroende bl.a. på hur industrigruppenutformas. Jaganser att den föreslagna breddningen av ägandet i SwedeGas kommer att gebolaget bättre möjligheter att lösa sina uppgifter i samband med den fortsattanaturgasintroduktionen. Ett direkt engagemang i bolaget av de intressenter somsvarar för huvuddelen av den möjliga användningen av naturgas i får sessom en förutsättning för att en nationell gasmarknad skall kunna byggas uppinom överskådlig tid. Enligtmin mening utgör den oklarhet som alltjämt råder om samman- 38 sättningenav industrigruppen inget hinder för att erforderiiga beslut fattas Prop.1989/90:125 om genomförande av den nya ägarstrukturen. Sammansättningen avsåväl Bilaga 11 denna grupp som kommungruppen kan komma att ändras framöverberoende t. ex. på att det tillkommer nya intressenter inför en planeradutvidgning av gassystemet. Sådana ägarförändringar skall ses som en internfråga inom resp. grupp som inte föranleder någon ändring i förhållandet tillövriga delägare i SwedeGas. Denöverenskommelse som har träffats innebär att staten genom intelängre skall vara majoritetsägare i SwedeGas. Detta har varit ett starktönskemål från och de kommunala intressenternas sida. Enligt minbedömning kan detta önskemål tillgodoses utan att något väsentligt statligtintresse åsidosätts. Jag finner det rimligt att statens ägarengagemang i SwedeGasminskas nu när verksamheten har nått en vissomfattning. Genom att andra intressenter träder in som ägare reduceras ocksådet ekonomiska risktagande och den finansiella belastning som en fortsattägarmajoritet i SwedeGas skulle kunna medföra för staten. Medhänvisning till vad som har anförts förordar jag att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att medge att avyttra aktier i av aktiekapitalet i huvudsaklig överenstämmelse medden angivna fördelningen mellan intressenter. Vissariktlinjer för SwedeGas fortsatta verksamhet har angivits i ett konsortialavtalvarom principiell enighet nu råder mellan intressenterna. En redogörelse fördet huvudsakliga innehållet i avtalet har lämnats i det föregående. Kraven påaffärsmässighet i verksamheten betonas starkt, bl.a. när det gäller förräntningpå investeringar i nya projekt. Enligt min uppfattning är konsortialavtaletförenligt med de allmänna riktlinjer för naturgasverksamheten som harfastställts av statsmakterna senast i samband med energipolitiskabeslut (prop. 1987/88:90, NU 40, rskr. 3 /5) och som innebär bl. a. attverksamheten skall bedrivas på kommersiell grund. skall SwedeGas verksamhet finansieras bl.a. genom lån ellertillskott från ägarna i förhållande till deras aktieinnehav. Det förutses ettbetydande behov av insatser från ägarna , främst i formav ökning av aktiekapitalet. Det ligger i sakens natur att förluster uppkommeri uppbyggnadsskedet, även om verksamheten över investeringarnas livslängduppfyller kraven på lönsamhet. FörVattenfalls del uppskattas behovet av medel till aktiekapitalökningar m.m. i SwedeGasunder treårsperioden 19901992 vid en ägarandel pä till 560 milj. kr., förddatpå de tre åren med 200, 160 resp. 200 milj. kr. Vid beräkningen ibudgetpropositionen (prop. 1989/90:100 bil. 16 s. 131) av Vattenfallsinvesteringsplan och finansieringsplan för perioden har medelsbehovet förnaturgasverksamheten utifrån nuvarande ägarandel på beräknats till 2435milj. kr., fördelat på de tre åren med 720, 465 resp I 250 milj. kr. Vid enminskning av ägarandel till i enlighet med vad jag har förordatbör investerings- och finansieringsplanen justeras i motsvarande mån. Detankommer på att inom de av statsmakternafastställda ramarna för investeringsverksamheten besluta om Prop. 1989/90:125 medverkan i ökningar av aktiekapitalet i . 1konsortialavtalet stadgas att SwedeGas liksom skall svara för bl.a.importav gas, för byggande och drift av stamledningar och lagringsanläggningar samtför försäljning till gasdistributörer och vissa större förbrukare, t. ex.kraftföretag. Enligtmin mening är en sådan organisation av gasverksamheten ändamålsenlig medhänsyn till de särskilda kraven under ett uppbyggnadsskede. Hänsyn måste tasbl. a. till att gasföretagen skall kunna förränta de investeringar ianläggningar som har gjorts under detta skede. En översyn av organisationenfrån effektivitets- och konkurrenssynpunkt bör emellertid genomföras när densvenska gasmarknaden har nått en större mognad. Därvid bör beaktas bl. a.strävandena inom EG att införa ett ökat mått av konkurrens på den västeuropeiskanaturgasmarknaden. Jagvill i detta sammanhang peka på att de koncessioner som regeringen harlämnat för naturgasledningar enligt lagen (1978:160) om vissa röriedningar(rörledningslagen) gäller till . Enligt min mening börkoncessioner som lämnas i fortsättningen ges en giltighetstid som inte sträckersig längre än till nämnda tidpunkt. Härigenom kan statsmakternashandlingsfrihet bevaras i fråga om naturgasverksamhetens organisation på längresikt. Det ankommer på regeringen att besluta om koncessioner enligtrörledningslagen.