prop · GD03117 · 1989-12-31 00:00:00 — Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt utom i frågan om samordning. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. RFV anseremellertid att i synnerhet administrativa skäl talar mot att samordna förmånenmed andra socialförsäkringsförmåner. Förslaget får i denna del i praktikenfrämst betydelse för den som uppbär yrkesska-de- eller arbetsskadelivränta. Detsärskilda pensionstillägget bör i stället prövas och beräknas försig och bara läggas till övrig folkpension. 1989/90:117 verketsuppfattning fömtsätter dock en så utformad lösning att förmånen görsskattepliktig, vilket verket ävenledes förespråkar. Även Svenska kommunförbundetanser att det särskilda pensionstillägget bör göras skattepliktigt. I gengäldbör enligt verkets och förbundets uppfattning förmånens storiek höjas. RFVanser att avsteg bör göras från den i pensionssammanhang förekommandehuvudregeln att pension inte får utges tillbaka än tre månaderföre ansökningsmånaden. Försäkringsöverdomstolen föreslår i denna del attretroaktivtiden bör utsträckas till före ansökningsmånaden, dvs. sammatid som gäller i fråga om förmånema bampension ochhandikappersättning. Försäkringsrätten för uppger att det synesvara inkonsekvent att det särskilda pensionstillägget till skillnad från ATP inte räknas med i den årsinkomst som fastställs vid beräkning av förmånerenligt lagen (1962:392) om hustmtillägg och kommunalt bostadstillägg. Skälenför mitt fiirslag: Det särskilda pensionstillägget företer till sin konstmktionstora likheter med folkpensionsförmåner av skilda slag. Det är därför naturligtatt de aUmänna regler som gäller för folkpension också skall gälla i fråga ompensionstillägget. Från denna huvudregel finns dock skäl att göra någraundantag. En samordning mellan det särskilda pensionstillägget och arbetsskade-och yrkesskadelivräntor skulle kunna föranleda administrativa svårigheter. Ifråga om dessa förmåner anserjag aUtså att en samordning inte bör ske. Detsärskilda pensionstillägget bör vidare undantas från inkomstskatt. Någraremissinstanser anser att det i ytterligare några avseenden finns skäl attundanta det särskilda pensionstillägget från vad som vanligen gällerbeträffande folkpensionsförmåner. Sålunda ifrågasätts om inte förmånenrätteligen borde tas upp som årsinkomst vid beräkningen av hustmtillägg ochkommunalt bostadstillägg. Vidare framförs uppfattningen att det beträffande detsärskilda pensionstillägget finns skäl att betala ut förmånen för längre tidtillbaka än före ansökningsmånaden. Jag delar inte dessauppfattningar. I fråga om den först redovisade ståndpunkten vill jag anföraföljande. Flertalet av de ålderspensionärer som kommer i fråga för detsärskilda pensionstillägget kan förväntas helt sakna ATP eller endast ha en lågsådan pension. Om pensionstillägget skulle minska hustmtillägget eller detkommunala bostadstillägget finns risk för att reformens syfte delvis skullemotverkas för de sämst ställda pensionä-rema. Beträffande den därefterframförda synpunkten vill jag erinra om att det beträffande bampensionen ochhandikappersättningen föreligger särskilda omständigheter som motiverar enlängre retroaktivtid än vad som följer av huvudregeln i 16 kap. 5§ AFL. I frågaom det särskilda pensionstillägget anserjag inte att skälen för ett avsteg frånhuvudregeln är lika starka. Mittförslag fömtsätter även ändringar i 2 kap. 12 § och 9 kap. 6 § AFL samt 19 §kommunalskattelagen (1928:370). Jagfår i övrigt hänvisa till specialmotiveringen. Mittförslag: Den nya lagstiftningen skall träda i kraft . Tillgrund för rätt till förmånen eller beräkning av förmånens storiek får läggasvård som har lämnats . Med ett vårdar enligt lagförslagetlikställs varie kalenderår fr. o. m. år 19641, o. m. under vilket vårdhar getts, om barnet har fått vårdbidrag i form av invaliditetsersättning 1. ifråga om , och 2. ifråga under större delen av året. Medhandikappersättning likställs invaliditetstillägg enligt 9 kap. 2 § AFL i detlagrummets lydelse före . En förälder som ärfödd under något av åren 1911 1927 får tillgodoräknas vårdar även för det årunder vilket han fyller . Promemoriansförslag: Överensstämmer i allt väsentligt med mitt. Remissinstanserna: Endast RFVhar haft erinringar mot förslaget. Verket anser att vård som har lämnats föredet vårdbidraget enligt AFL gjordes ATP-gmndande inte bör kvalificera tillförmånen. Om retroaktivtiden begränsades på detta sätt skulle en del av deinvändningar av principiell natur som verket framfört mot förslaget minska ibetydelse. Även administrativa skäl talar för en sådan begränsning av lagensretroaktivverkan. Skälen för mitt förslag:Karaktären av den föreslagna reformen gör att det krävs vissainformationsinsatser till de föräldrar som kan komma i åtnjutande av den nyaförmånen. Det blir därför särskilt viktigt att informationen om möjligheternaatt ansöka om den nya förmånen blir fuUödig. Mot denna bakgmnd krävs en vältilltagen förberedelsetid innan de nya reglerna kan träda i kraft.Ikraftträdandet bör vidare ske eftersom reglerna om beräkningav vårdar knyter an till kalenderår. De nya reglerna föreslås därför träda ikraft . Detta innebär att särskiltpensionstillägg till folkpension tidigast kan betalas ut fr. o. m. dennatidpunkt. En förälder får tillgodoräkna sig vårdar tidigast fr. o. m. den 1juli 1964 då vårdbidraget infördes i lagen om allmän försäkring. Utbetalning avsärskilt pensionstillägg får dock inte avse tid föreden . För tid före den 1 januari1974 utgavs vårdbidraget till barnet och inte till föräldem. Bidraget var inteheller ATP-gmndande före nämnda tidpunkt. Förhållandet bör medföra att enförälder får tillgodoräkna sig vårdar också för tid före den månad då bamet fyUde16 år, om barnet erhållit vårdbidrag i form av invaliditetsersättning. Som tidigare nämntsinfördes vårdbidraget . Jag anser det därför vara följdriktigtatt en förälder får tillgodoräkna sig vårdar från och med . I fråga omår 1964 bör villkoret med avseende under vilken föräldem har vårdatsjukt eller handikappat barn och bamet har fått vårdbidrag i form avinvaliditetsersättning bestämmas , medan för övriga är störredelen av året bör gälla som villkor. För tid kundeinvaliditetstillägg utges till ålderspension eller förtidspension, om denförsäkrade var ur stånd att reda sig själv och på grund härav vid upprepade tillfällendagligen var i behov av hjälp av annan samt hjälpbehovet uppkommit innan denförsäkrade fyllt . Invaliditetstillägg skulle alltid utges om denförsäkrade var blind och blindheten hade inträtt innan han uppnått nyssnämndaålder. Det sagda innebär att invaliditetstillägg bör likställas medhandikappersättning i förevarande sammanhang. Att en förälder som ärfödd under något av åren 1911 - 1927 får tillgodoräknas vårdar även för det årunder vilket han fyller kopplar till en befinUig övergångsregelbeträffande rätt till ATP för dem som är födda under nämnda period. 4 Administration, kostnader och finansiering Mitt förslag: Detsärskilda pensionstillägget utges efter det att ansökan gjorts hosförsäkringskassan. Kostnaderna för det särskilda pensionstillägget skallbelasta ett nytt anslag under femte huvudtiteln benämnt Särskiltpensionstillägg. För /91 anvisas ett förslagsanslag om 17 milj.kr. Kostnadema för förmånen skall finansieras på samma sätt som skerbeträffande övriga folkpensionsförmåner, dvs. genom socialavgiften tillfolkpensionen och 1 över statsbudgeten. Promemoriansförslag: Finansieringsfrågan har inte behandlats i promemorian. Remissinstanserna:Har inte yttrat sig i finansieringsfrågan. Skälen för mitt förslag:Särskilt pensionstillägg föreslås kunna utbetalas till en förälder som tillföljd av vården av ett sjukt eller handikappat barn avstått från förvärvsarbetetidigast . Hos försäkringskassorna finns samtliga akteravseende vårdbidrag, förtidspension/sjukbidrag, handikappersättning och dessaförmåners äldre motsvarigheter förvarade. Det är därför möjligt att utreda omförutsättningarna för rätt till särskilt pensionstillägg föreligger i ettenskilt fall. Uppgifterna i försäkringskassornas dataregister är dock inte avden arten att det den vägen går att spåra upp de personer som skulle kunnakomma i fråga för det särskilda pensionstill-lägget. Om försäkringskassornaskulle åläggas uppgiften att spåra upp dessa personer skulle detta kräva enomfattande arbetsinsats för att gå igenom samtliga akter iförsäkringskassornas arkiv. En sådan arbetsinsats kan inte anses vara rimlig. Mot denna bakgrund bör, ilikhet med vad som vanligen gäller i fråga om pensionsförmåner, den som önskarfå förmånen ansöka därom. Av ansökan bör framgå vilket eller vilka barnföräldern vårdat och han önskar tillgodoräkna sig vårdar. Denreglering som erfordras i detta hänseende kan överlämnas tillriksförsäkringsverket. Besluti ärenden angående rätt till särskiU pensionstillägg till folkpen- Prop.1989/90:117 sion fattas av den allmänna . Beslutet bör fattaspå tjänstemannanivå hos kassan. Vid överklagande av ett sådant beslut gäller sammaordning för omprövning och överklagande som tillämpas för ärenden enligt AFL.Detta innebär att beslutet först skall omprövas av försäkringskassan.Försäkringskassans omprövningsbeslut kan sedan överklagas till försäkringsrätt.Försäkringsrättens beslut kan överklagas till försäkringsöverdomstolen. Kostnadernaför reformen är svåra att uppskatta med tanke på att tillförlitlig statistiksaknas över vårdsituationer av detta slag. Det finns dock skäl att anta att denhuvudsakliga handikappgrupp för vilken föräldrar gjort en sådan vårdinsats attde kan komma i fråga för det särskilda pensionstillägget utgörs av de psykisktutvecklingsstörda. fanns det 5 167 vuxna utvecklingsstörda som boddekvar hos sina föräldrar. Av dessa hade 3 499 daglig verksamhet utanför hemmet.Den grupp som skulle kunna anses i så hög grad beroende av en vårdinsats av enförälder, som för den skull måste avstå från förvärvsarbete, kan såledesuppskattas uppgå till ca 1 500 personer . Därutöver kan naturligtvistillkomma barn som avlidit . De nya reglerna avses dock inte vara förbehållnaen viss handikappgmpp utan även vårdinsatser som gjorts för andra sjuka ellerhandikappade barn kan berättiga föräldern att tillgodoräkna sig vårdar. Enuppskattning skulle kunna vara att det särskilda pensionstillägget kan komma ifråga för ca 3000 personer. Denmaximala kostnaden för det särskilda pensionstillägget skulle med dessaantaganden uppgå till ca 42 milj. kr. Samtligapersoner som vårdat sina bam antas dock inte nå upp till 15 vård-år, vilketminskar kostnaden för reformen. Om man antar att det genomsnittliga antaletvårdar för dem som uppbär särskilt pensionstillägg uppgår till 13år blirkostnaden således ca 34 milj. kr. i samma penningvärde. Eftersomreformen avses träda i kraft kan kostnaden för budgetåret1990/91 beräknas till 17 milj. kr. Kostnadernabör belasta ett nytt anslag under femte huvudtiteln betitlat särskiltpensionstillägg. För /91 anvisas ett förslagsanslag om 17 milj.kr. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om särskilt pensionstilläggtill folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, 2. lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, 3. lag om ändring i lagen(1990:000) om ändring i lagen (1990:000) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370). Förslagetunder 3 har upprättats i samråd med chefen för finansdeparte mentet. Detta förslag faller inom lagrådets granskningsområde. Förslaget är emellertid av sådan beskaffenhet att jag anser att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 6 Specialmotivering till lagförslagen Prop. 6.1 Förslaget till lag om särskilt pensionstillägg tillfolkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat bam Avparagrafen framgår att särskilt pensionstillägg utges endast till folkpensioni form av ålderspension. Pensionstilläggetkan alltså inte utges som komplement till andra pensionsförmåner. Paragrafensförsta stycke innehåller vid sidan av 3 § de gmndläggande fömtsättningama förrätten till särskilt pensionstillägg. Pensionstilläggetavses i första mmmet komma att utges till biologiska föräldrar. Av paragrafensandra stycke framgår emellertid att förmånen kan tillkomma även vissa andrapersoner, som funktioneUt kan likställas med biologiska föräldrar. Till dettaåterkommer jag. Adoptivföräldrar likställs enligt med biologiskaföräldrar. Förrätt till särskilt pensionstillägg krävs att föräldem har vårdat ett sjukteller handikappat bam under minst tio vårdar. I uttrycket bam ligger inte någonövre åldersgräns. Härmed åsyftas endast relationen mellan vårdaren och den somvårdas. Begreppet vårdar definieras närmare i motiveringen till 3 §. Någonutredning om bamets sjukdom eller handikapp behöver inte göras. Av 3 § framgårnämligen att föräldems rätt till pensionstillägget också är beroende av att bamethar uppburit vissa socialförsäkringsförmåner, som är anknutna till barnetssjukdom eller handikapp. Rättentill förmånen fömtsätter vidare att föräldern har avstått från förvärvsarbeteunder vårdtiden. Någon närmare utredning om detta rekvisit är uppfyllt lärförsäkringskassan normalt inte behöva göra. Som regel får föräldems egnauppgifter härom anses vara tillfyllest. Av motiveringen till 4 § framgår vidareatt det vid beräkningen av det särskilda pensionstilläggets storlek skallbortses ifrån bl. a. år för vilket föräldem har tillgodoräknats pensionspoäng. Iparagrafens andra stycke definieras vilka personer som fömtom biologiskaföräldrar och adoptivföräldrar kan komma i fråga för förmånen. Personkretsenöverensstämmer med den kategori som kan få föräldrapenning enligt 4 kap. 3 och4§§ lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Förhållandet skall ha gälltunder vårdåren. I fråga om t.ex. en person som avses i paragrafens andra stycketredje punkten gäller således att den som sedermera gifter sig med föräldemeller får bam med denne inte därmed får tillgodoräkna sig vårdtid ,då relationen till föräldem varit en annan. Paragrafenssista mening hänger samman med att den rättsliga vårdna den om ett bam enligt regler upphör när 25 bamet fyUer ellervid den tidigare tidpunkt då det ingår äktenskap. 1989/90:117 Föreskrifteni förevarande paragraf medför att den som var särskilt förordnad förmyndareför bamet skaU få tillgodoräkna sig vårdar också för tidefter det att den rättsliga vårdnaden upphört, om han i övrigt uppfyller viUkoren. Rättentill särskilt pensionstillägg bygger på att föräldem kvalificerat sig förförmånen genom att kunna tillgodoräkna sig ett antal vårdar, lägst 10 och högst15. Kalenderåret, alltså tiden den ett visst år, ärutgångspunkt för beräkning av ett vårdar i detta sammanhang. Underkalenderåret skall föräldem ha vårdat bamet . Endastett vårdar får tillgodoräknas samma förälder under ett kalenderår. Detförhållandet att föräldem vårdar flera sjuka eller handikappade baminnebär aUtså inte att han får tillgodoräkna sig fler vårdar. Däremot kansjälvfallet vård av flera bara under samma kalenderår men under delvis skildaperioder föranleda att kravet på vård uppfyUs. Iprincip föreligger inte till skillnad mot vad som gäller enligt 11 kap. 6 a §AFL något hinder mot att tillgodoräkna båda föräldrama vårdar för vård somhar lämnats . I sakens natur ligger dock att det endastundantagsvis lär inträffa att båda föräldrama under samma kalenderår uppfyller devillkor som ställs för tillgodoräknande av vårdar. Någotkrav på att vårdinsatsema helt eller delvis skall ha bestått av traditionellasjukvårdande åtgärder ställs inte. Avgörande är i stället att föräldem faktiskthar tagit hand om bamet . Det behöver inte ha rörtsig om ett fortlöpande omhändertagande. För att en förälder skall uppfyUa vårdrekvisitetmåste han emellertid själv ha haft den reella vården av bamet. Såsomfallet är i fråga om rätten till vårdbidrag enligt 9 kap. 4 § AFL måste föräldemsbundenhet tiU vårduppgiften bedömas. En förälder som till exempel har avståttfrån förvärvsarbete för att studera kan som regel inte sägas ha uppfyllt vårdrekvisitet.Kravet kan inte heUer sägas ha uppfyllts om bamet har vistats påsjukhus eUer annan institution eller om det under större hargått i skola eller vistats inom bamomsorg eller annan omsorg. Vårdrekvisitetkan emeUertid anses uppfyllt även om bamet har vistats utanför hemmet varie dag eller en hel dag . Detfår antas att vården vanligtvis har utövats . Vid beräkning av vårdtiden får dock olika perioder under ettkalenderår sammanläggas. Kravet på vård av bamet kan inte anses uppfyllt om föräldemhar tagit hand om detta och semestrar medan någon annan tillövervägande del har tagit hand om det under vardagar. Försäkringskassansbedömning av om villkoren för förmånen är uppfyll- 26 dakommer normalt att ske efter det att vården har avslutats. I Prop.1989/90:117 storutsträckning får därför förälderns egna uppgifter om vården tas för Föratt ett vårdar enligt denna lag skall föreligga krävs vidare att det bam somhar vårdats har fått dels hel förtidspension eller helt sjukbidrag enligt AFL,dels handikappersättning enligt samma lag. Nämnda förmåner skall ha utgetts tillbamet under större delen av samma kalenderår, alltså mer än . Enligtövergångsbestämmelse kan med vårdar likställas år dåbarnet uppburit vårdbidrag i form av invaliditetsersättning. Iparagrafens första stycke anges att storleken av det särskilda pensionstill-läggetär beroende av det antal vårdar som föräldem tillgodoräknas. Högst 15 vårdarfår medräknas. Avandra stycket framgår att det vid bedömningen av rätten till och beräkningen avdet särskilda pensionstillägget skall bortses från vissa vårdar. Hit hör sådanavårdar under vilka föräldern har fått förtidspension eller sjukbidrag enligt AFLunder större delen av kalenderåret. Någon begränsning gäller inte beträffandeförmånens storlek. Även halv förmån medför att vårdåret inte får läggas till gmndför beräkning av det särskilda pensionstillägget. Förtidspension ellersjukbidrag som inte utgetts till föräldem under större delen av året påverkardäremot inte beräkningen av pensionstillägget. Ävenvårdar för vilka föräldem har tillgodoräknats pensionspoäng, eller skulle hatillgodoräknats pensionspoäng om tilläggspensionsavgift hade betalats inomföreskriven tid, skall undantas från beräkningen av det särskildapensionstillägget. Vidberäkningen skall också bortses ifrån år för vilket föräldem haft undantagandefrån ATP, om pensionspoäng skuUe ha tillgodoräknats honom om undantagande inteägt mm. Möjligheten att göra sådant undantag vilket endast avsåg inkomster avannat förvärvsarbete än anstäUning avskaffades fr. o. m. . Enligtövergångsbestämmelserna tiU det upphävda lagmmmet 11 kap. 7 § AFL skallemellertid äldre föreskrifter fortfarande gälla för försäkrade som är födda år1923 eller tidigare och för vilka undantagande varit gällande under år 1981.Regeln i andra stycket Qärde punkten kan således komma att tillämpas dels påvårdar , dels på vårdar därefter i fråga om försäkrad som omfattasav den nämnda övergångsbestämmelsen. Itredje stycket föreskrivs att en förälder inte skall tillgodoräknas vårdar förår efter det han fyllt . Detsamma gäller för år under vilket han har gjortförtida uttag av ålderspension. Om det förtida uttaget har återkallatsföreligger däremot inte hinder mot att tillgodoräkna föräldern ett senare år somvårdar, allt naturligtvis under fömtsättning att villkoren i övrigt är uppfyllda och att nyssnämnda åldersgräns ännu inte uppnåtts. Iförsta stycket redovisas storleken av det särskilda pensionstillägget. Paragrafensandra stycke innehåller föreskrifter om att pensionstillägget skall ökas ellerminskas om uppskjutet resp. förtida uttag av ålderspension skett. Föreskriftenger uttryck för en vedertagen princip beträffande pensionsförmåner. återfinns i t.ex. lagen (1969:205) om pensionstillskott. Detsärskilda pensionstilläggets karaktär av folkpensionsförmån framgår avförslaget till ändring i 9 kap. 6 § AFL. Genom föreskriften i nu förevarandeparagraf blir vad som sägs om folkpension i AFL eller i annan författningtillämpligt även på det särskilda pensionstillägget, i den mån förevarande laginte innehåller avvikande bestämmelser. Detta innebär t. ex. att regler i bl.a. AFL om ansökan om och utbetalning av förmånen samt om omprövning ochöverklagande av beslut gäller också det särskilda pensionstillägget.Hänvisningen blir tiUämplig även på författningar utanför AFL, t.ex.kungörelsen (1962:393) om rätt i vissa fall för kommun eller annan att uppbärafolkpension. Fråndenna regel görs undantag beträffande livränta enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring och livränta som avses i 17 kap. 2 § AFL. Föreskriftenmedför att det särskilda pensionstillägget inte skall samordnas med nämndaförmåner. Andrastycket innehåller en upplysning om att särskilda föreskrifter gäller i frågaom inkomstskatt. Jag får i denna del hänvisa till specialmotiveringen under6.3. Härhänvisas till den allmänna motiveringen (avsnitt 3). 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring 2 kap. 12 § Ändringeninnebär att också särskiU pensionstillägg enligt den nya lagen om särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat bamskall läggas tiU gmnd för beräkningen av den avgift som skall tas ut av en pensionsberättigadsom får sjukhusvård. Detnya särskilda pensionstillägget har tagits upp i denna paragraf som ytterligare en tilläggsförmån från folkpensioneringen. 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:000) omändring Prop. i lagen (1990:000) om ändring i kommunalskattelagen Ändringeninnebär att det nya särskilda pensionstillägget enligt lagen om särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappatbarn inte skall hänföras till skattepliktig inkomst. Lagrummetberörs av förslag som har lagts fram i prop. 1989/90:62 och prop. 1989/90:74. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen 1. lagom särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, 2. lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, 3. lagom ändring i lagen(1990:000) om ändring i lagen (1990:000) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), 4. tillSärskilt pensionstillägg för /91 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på 17000000kr. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig tiil föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1 Förslag till Prop. Lag om särskilt pensionstillägg till folkpension förlångvarig vård av sjukt eller handikappat barn 1 § Till folkpension i form av ålderspensionutges ett särskilt pensions-tilllägg för år räknat enligt''vad som sägs i dennalag. 2 § Det särskildapensionstillägget utges till en förälder som har vårdat ett sjukt ellerhandikappat barn under minst 10 vårdar och därvid har avstått frånförvärvsarbete. Detsärskilda pensionstillägget kan förutom till en förälder utges till en annanperson som i övrigt uppfyller fömtsättningarna nligt första stycket och somunder vårdåren 1. har varit rättslig vårdnadshavareför barnet, 2. med socialnämndens medgivandehar haft hand om barnet för stadigvarande vård och fostran i syfte attadoptera det, 3. har varit gift med förälderneller har haft bam med denne. 3 § Med ett vårdar avses ett heltkalenderår under vilket föräldern fortlöpande har vårdat ett sjukt ellerhandikappat barn och barnet under större delen av året har fått helförtidspension eller helt sjukbidrag jämte handikappersättning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. 4 § 'Storieken av det särskildapensionstillägget beräknas på gmndval av det antal vårdar som föräldern räknastillgodo. Till grund för beräkningen av pensionstillägget får läggas högst 15vårdar. Vidberäkningen bortses ifrån år för vilket föräldern enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring 1. harfått förtidspension eller sjukbidrag , 2. hartillgodoräknats pensionspoäng, 3. skulleha tillgodoräknats pensionspoäng om tilläggspensionsavgift hade betalats inom föreskriven tid.