prop · GD0361 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:61 om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet Regeringenföreslår att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås ändringar i arbetsmiljölagen (1977:1160) som ger eleverpå gmndskolans högstadium, i gymnasieskolan och studerande på högreutbildningsnivåer och i vuxenutbildning tillfälle all medverka i arbetsmiljöarbeletpå arbetsstället genom elevskyddsombud. Vidare föreslås att arbelsmiljölagenblir tillämplig på låg- och mellanstadier i samma utsträckningsom gäller på skolområdet i övrigt. Ändringarna föreslås träda ikrafl . 1 1989/90. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenomföreskrivs i fråga om arbetsmiljölagen (1977:1160) dels att 1 kap. 2 § samlrubriken till kapitel 6 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skallinföras två nya paragrafer, 6 kap. 17 och 18 §§, av följande lydelse. 2§Vid tillämpning av 2 kap., 3 kap. 1 14 §§, 17 § andra stycket och 18 § samt 7 9 kap. skall med arbetstagare likställas 1. densom genomgår utbildning, 1. den som genomgår utbildning, dock ej elev i lägre årskurs än års kurs 7 i eller motsva rande. 2. den som under vård i anstaltutför anvisat arbete, 3. värnpliktig och annan somfullgör i lag föreskriven tjänstgöring eller som deltager i frivilligutbildning för verksamhet inom totalförsvaret. Eleveroch vårdtagare som avses i Elever och vårdtagare som avses i första stycket 1 och 2 skall likställas första stycket 1 och 2 skall likställas med arbetstagare även vid tillämp- med arbetstagare även vid tillämp ning av 5 kap. 1 och 3 §§. ning av 5 kap. 1 och 3 §§. /fråga om elever finns dessutom särskilda bestämmelser i 6 kap. 17 ochl8§§. Ifall som avses i första och andra styckena skall vad i lagen sägs om arbetsgivaregälla den som driver den verksamhet i vilken arbetet utföres. Samverkan mellan arbets- 6 kap. givare och arbetstagare givare och arbetstagare m. m. De som genomgår utbildning skad av huvudmannen för utbildningen gestillfälle atl genom elevskyddsombud medverka i skyddsverksamheten påarbetsstället, om det är rimligt med hänsyn tid utbildningens art ochutbildningsperiodens längd. Elevmedverkan gäller dock inte elever i lägre årskurs än årskurs 7 igrundskolan eller motsvarande ungdomsutbildning. Elevskyddsombudenutses av ele verna. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Huvudmannen för utbildningen skall se tid all elevskyddsombuden fården utbildning och den ledighet som behövs Jör uppdraget. Elevskyddsombuden har rätt till den information som behövs för uppdragetmed undanlag av information om uppgifter som är föremål för tystnadspliktenligt 7 kap. 13 § Jörsta stycket. I fråga om uppgifter som är JÖremål försekretess i det admännas verksamhet gäller sekretesslagen (1980:100). Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , R. Carisson, , , ,, G. , , , , , valds, Lööw, Proposition om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet 1Inledning Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för en arbetsgrupp (A 1987:D) med uppgift attse över vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen (1977:1160). Gmppen fick iuppdrag att utreda bl.a. frågan om elevemas deltagande i det lokala arbetsmiljöarbelet. Arbetsgmppenavlämnade betänkandet (Ds 1989:5) Elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet,m. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas arbetsgmppens sammanfattning avbetänkandet som bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna och en inomarbetsmarknadsdepartementet upprättad sammanställning över remissyttrandenabör fogas till protokollet som bilaga 2. 1propositionen 1988/89:4 om skolans utveckling och styrning föreslogs bl.a. atlföreträdare för eleverna skall medverka i skolans skyddsarbete för att stärkaelevernas ställning och ge dem möjlighet att påverka och ta ansvar för sinarbetsmiljö. Enligt förslaget skulle två elevföreträdare utses för varjeårskurs på högstadiet och bland dem två adjungeras till skolans skyddskommitté.Även för gymnasieskolan och vuxenutbildningen framlades liknande förslag. Utbildningsutskottettillstyrkte (UbU 1988/89:7) regeringens förslag men tillade att alla elever -oavsett stadium och skolform - borde engageras i skolans skyddsarbete. När detgällde eleverna på låg- och mellanstadierna kunde deras medverkan i skolansskyddsarbete, enligt utskottets uppfattning, inte regleras på motsvarande sättsom beträffande äldre elever. Även dessa elever borde dock ges möjlighet att påolika sätt delta i skolans miljöarbete. biföll vad utskottet hemställt(rskr. 1988/89:95). Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrandeöver ett inom upprättat förslag om ändringar iarbetsmiljölagen. Förslaget hade upprättats på gmndval av arbetsgmppensbetänkande. Det lagförslag som remitterades till lagrådet bör fogas tillprotokollet som bilaga 3. Lagrådethar föreslagit vissa ändringar i förslaget. Lagrådets yttrande Prop. 1989/90:61bör fogas till protokollet som bilaga 4. Som kommer att framgå godtar jag lagrådetsförslag lill ändringar utom vad avser benämningen av elevernas representanter.I samband med att jag behandlar de olika sakfrågorna och de enskildaparagraferna i mitt förslag kommer jag att gå in på lagrådets synpunkter(avsnitt 3.2 och 3.3). Jagredovisar i det följande mina överväganden och förslag med anledning av arbetsgmppensbetänkande och beslut. Jag har härvid samrått med chefen förutbildningsdepartementet och med statsrådet . Arbetsmiljölagengäller i princip allt praktiskt och teoretiskt arbete som utförs underutbildning. Lagen omfattar dock inte elevarbete i låg- ochmellanstadier (årskurs sex och lägre) och motsvarande utbildning. 1 övrigtlikställs den som genomgår utbildning med arbetstagare vid tillämpning avlagens bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet, allmänna skyldigheter,farligt arbete av minderårig, tillsyn, sanktionssystem och fullföljd av talan.Vad som sägs i lagen om arbetsgivare gäller därvid den som driver denverksamhet där arbete utförs av elever, dvs. i allmänhet en skolmyndighet, t.ex.den kommunala skolstyrelsen. Arbelsmiljölagensbestämmelser om elevarbete omfattar även arbete som utförs av gmndskoledev ochelev i vuxenutbildning under praktisk arbetslivsorientering, s.k.PRAO, eller av gymnasieelev på arbetsplats utanförskolan. Skyddsansvaret för eleven ligger på det förelag där eleven praktiserar.Skolmyndigheten har dock kvar sitt ansvar när det gäller atl välja lämpligapraktikmiljöer. Förutomi arbetsmiljölagen behandlas skolans arbetsmiljö i hälsoskyddslagen(1982:1080), vars 16 § ålägger miljö- och hälsoskyddsnämnden att ägna särskilduppmärksamhet åt bl. a. lokaler för undervisning. Enligtläroplanen för gmndskolan (Lgr80) skall lärare, skolledning, elevvårdspersonaloch annan personal i samverkan med elever och föräldrar verka för en godarbetsmiljö. I gmndskoleförordningen (1988:655) och gymnasieförordningen(1987:743) finns vidare regler om att rektor skall samråda med företrädare förelever på högstadium och gymnasieskolan i vissa fall. Ävenhögskolelagen (1977:213), högskoleförordningen (1977:263) ochvuxenutbildningsförordningen (1985:288) innehåller regler om samråd i olikaformer med de studerande. Iförarbetena till arbetsmiljölagen (prop. 1976/77:149 s. 199-203) framhölls atten åtskillnad mellan praktiskt och teoretiskt elevarbete inte stod i samklangmed arbetarskyddslagsliftningen i övrigt och dessutom skulle leda till gränsdragningssvårighelervid tillämpningen. Vidare anfördes att likartade arbetsuppgifter borde omgesav samma skyddsbestämmelser vare sig de utfördes inom ramen för utbildningeller i förvärvslivet. Mot denna bakgrund gjordes arbetsmiljölagen tillämpligpå utbildning 11 i 989/90. I saml Nr 61 som elev genomgår.Beträffande arbetsmiljölagstiftningens regler om sam- Prop. 1989/90:61 verkanmellan arbetsgivare och arbetstagare framhölls att del som en förberedelse förarbetslivet är betydelsefullt alt eleverna redan i skolan blir vana attmedverka i skyddsarbetet. Det underströks som mycket angeläget att den allmännaregeln om samverkan förs ut i praktisk tillämpning också på devområdel.Reglerna om utseende av skyddsombud och skyddskommittéledamöter ansågs dockinte ulan vidare kunna föras över till elevområdet. Gmndskolanslåg- och mellanstadier är som nämnts undantagna i arbetsmiljölagen. Som skälför undantaget hänvisas i förarbetena lill att barn normalt intebör få anlitas till förvärvsarbete och att denna synpunkt får betydelse ävennär det gäller att avgöra vilka åldersgrupper av elever som bör omfattas avarbetsmiljölagen. Det anfördes också att anledning inte torde finnas attanlita yrkesinspektionens speciella sakkunskap för elevarbetet på låg- ochmellanstadierna. Arbetsgmppensbetänkande redovisar översiktligt ell antal undersökningar som gjorts i landetbeträffande skador som drabbat eleverna under tid de tillbringat i skolan. undersökning framgår att barn mellan tio och löper störst risk altdrabbas av skador. Av en annan undersökning framgår att de fiesta olyckorinträffar på skolgården eller i gymnastik- eller idrottshall. Vid fleraundersökningar har konstaterats atl en stor andel av skololyckorna beror pådirekt eller indirekt våld mellan eleverna. Vid en omfattande genomgång avgrundskolor i har yrkesinspektionen bedömt att arbetsmiljön vidskolorna var av mycket låg standard. Liknande resultat har lagts fram vid enundersökning av samtliga skolor i . Arbetsgruppengenomförde en enkät beträffande elevernas deltagande iskyddsarbetet. Enkäten riktade sig till primärkommunernas skolstyrelser(gymnasieskola och grundskola), landstingens utbildningsnämnder(landstingskommunal gymnasieskola och högskoleutbildning samt folkhögskolor)samt till universitet och högskolor. På gymnasienivå har ca två tredjedelar avredovisade enheter elevskyddsombud eller motsvarande medan elevrepresentation iskyddskommitté föreligger vid minst en tredjedel. När det gäller högstadietfinns det elevskyddsombud vid ca hälften av de redovisade enheterna och skyddskommitlérepresen-tantervid ca en tredjedel. När det gäller högskolor förekommer särskilda studerandeombudmycket sällan medan representanter för de studerande finns vid avskyddskommittéerna. Landstingskommunala gymnasieskolor och högskolor visarungefär samma bild som den övriga gymnasie- och högskoleutbildningen.Folkhögskolor avviker endast i det avseendet att del där är vanligare medelevskyddsombud. Inom högskolan där kårobligaloriumråder utses representanterna till skyddsverksamheten av kåren på samma sätt som sluderanderepresenlan- ter i andra slags organ. I övrigt förekommer val både genom elevkår, elevråd, elevorganisation och på andra sätt. Formerna varierar både mel lan olika skolformer och beroende på lokala förutsättningar. När det gäller elevrepresentanternas uppgifter och arbetssätt framgår av arbetsgruppens enkät alt skyddskommittérepresentanterna endast undantagsvis har räll 6 attdelta i beslut. Beträffande elevskyddsombuden framgår att de i stor Prop.1989/90:61 utsträckning deltar i skyddsronder. Alltsedanarbetsmiljölagens tillkomst har elevernas arbetsmiljö blivit föremål för ökaduppmärksamhet. Det finns flera orsaker till detta. Enligt belänkandet har vissaproblem inom skolan förstärkts eller kommit alltmer i blickpunkten. Detgäller nedslitna lokaler med stora brister i fråga om ventilation, sanitärutrustning, belysning m.m. Det gäller också t.ex. mobbning och våld. Påtagligtär vidare att inslagen av yrkespraktik i olika former har ökat i gmndskolan ochgymnasieskolan. Delär knappast möjligt atl fånga in elevernas arbetsmiljöproblem i en allmänbeskrivning. Problemen är till stor del desamma som förekommer i yrkeslivet. Jmånga slags utbildningar förekommer sålunda lokaler, maskinell utmstning,laboratorieutrustning, fordon m. m. av samma slag som i yrkeslivet. Dessutomhar som nämnts inslagen av praktik på arbetsplatser utanför skolan ökat. 1elevernas arbetsmiljö finns dessutom arbetsmiljöfrågor som inte har motsvarigheti yrkeslivet. Mål i läroplaner och liknande förhållanden kan exempelvis geupphov till arbetsmiljöfrågor av speciell art. Här kan också erinras om att framförallt för de yngre eleverna finns vissa risker av speciell karaktär exempelvisnär del gäller relationer mellan elever. Arbetsmiljölagenlägger fast principen att elever skall ha rätt att själva kunna påverka sinarbetsmiljö. En allmän bestämmelse om samverkan finns i 3 kap. 1 §arbetsmiljölagen som gäller elever med undantag för de som går i de sex förstaårskurserna i . Principen återfinns också i de gällandeskolförfattningarna. Närdet gäller att förbättra arbetsmiljön i skolan och högskolan är det väsentligtatt ta tillvara den resurs som elevernas engagemang och medverkan utgör. Inteminst viktig är den attitydpåverkan som en medverkan i arbetsmiljöarbelet kaninnebära. Det är därvid viktigt att eleverna kan medverka i arbetsmiljöarbeleti organiserade former och delta i de diskussioner som förs mellan arbetsgivareoch arbetstagare. Som tidigare nämnts finns numera en riklig erfarenhet frånhögstadiet och uppåt av alt elevema deltar som adjungerade i skyddskommittéernamed rätt att yttra sig och ställa förslag saml även av elevmedverkan genomdeltagande i skyddsronder m.m. Enligt vunna erfarenheter har eleverna kunnatbidra konstmktivt i arbetsmiljöarbelet. Till detta kommer värdet av atteleverna som en förberedelse för arbetslivet får lära sig att delta i detsamspel mellan olika parter som fömtsätts i arbetsmiljölagen. Atteleverna inte utan vidare kunnat passas in i systemet med skyddsombud ochskyddskommittéer beror bl.a. på att systemet till stor del vilar på avtal mellanarbetsmarknadens parter. att elevmedverkan skulleåstadkommas genom överenskommelser mellan Prop. 1989/90:61 parterna. Somtidigare nämnts har numera ställt sig bakom en lagstiftning på dettaområde. Av remissammanställningen framgår också att övervägande flertaletremissinstanser nu är positiva till en lagstiftning om elevmedverkan. Enligtmin uppfattning bör därför elevemas rätt till medverkan i arbetsmiljöarbetetnu slås fast i arbetsmiljölagen. Föratt lagstiftningen skall bli överskådlig bör de nya bestämmelsema införas i arbelsmiljölagenrespektive arbetsmiljöförordningen (1977:1166) efter samma mönster som förnärvarande gäller för arbetstagamas skyddsombud. Föreskrifter om antaletelevskyddsombud, formerna för medverkan vid skyddskommitlésammanträde samtvilka som skall representera eleverna i skyddskommittén bör därför finnas iarbetsmiljöförordningen. 3.2 Elevernas medverkan i arbetsmiljöarbetet Mittförslag: De som genomgår utbildning skall av huvudmannen för utbildningen gestillfälle atl genom elevskyddsombud medverka i skyddsarbetet på arbetsstället. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillslyrker förslaget i stort eller lämnar del utanerinran. instämmer i alt en bra arbetsmiljö skalleftersträvas men föredrar lokala lösningar framför en formell lagreglering.Flera elevorganisationer anser atl eleverna skall ha samma rätt till en braarbetsmiljö som yrkesverksamma och lika möjligheter att påverka den. De anser atlarbetsgmppens förslag inte i tillräcklig omfattning tillgodoser elevernas krav.Kommunförbundet anför att arbetsgmppens förslag troligen blir en temporärlösning eftersom arbetsmarknadens parter kan komma atl finna nyasamverkansformer där frågor enligt arbetsmiljölagen och medbestämmandelagenbehandlas i samma forum. och /SR påpekarall arbetsmiljöfrågor numera behandlas även i andra samverkansorgan än skyddskommitté.Sveriges Förenade Studenter (), i och () anser att elevskyddsombuden skall ha stoppningsrält på sammasätt som arbetstagarnas skyddsombud har enligt 6 kap. 7 § arbelsmiljölagen. Skälenför mitt förslag: Som tidigare framgått har elevmedverkan i arbetsmiljöarbetetsedan arbetsmiljölagens tillkomst provats på många håll och i olika former.Elevskyddsombudens uppgifter har emellertid varierat såväl lokalt som mellanolika stadier och skolformer. Det har bl. a. framkommit att den elevmedverkansom finns vid universitet och högskolor i stor utsträckning ärkoncentrerad lill skyddskommittéer och skyddsronder medan man inom andraskolformer har försökt sprida verksamheten mer till det vardagliga arbetet. Elevmedverkani skyddsarbetet har en särskild uppgift alt fylla vid sidan om det allmänna samråd medelevema respektive de studerande som skall Prop. 1989/90:61 ske enligt skol-och högskoleförfattningama. Syftet är att de arbetsmiljö-representanter somföreslås från högstadiet och uppåt skall känna etl särskilt ansvar och varaaktiva när det gäller att observera och driva arbelsmiljöfrågoma. Det är ocksåviktigt all elevskyddsombud kommer med i de diskussioner om skolans arbetsmiljösom förs i skyddskommmil-téema. Självfallet bör elevskyddsombuden ocksåmedverka i skyddsronder. Detta lorde inte kräva någon uttrycklig bestämmelse.Av gmndläggande betydelse är att elevskyddsombuden i den dagliga verksamhetenkan observera, kanalisera och hjälpa till med lösning av arbetsmiljöfrågor. Derasinsatser får sålunda inte begränsas till medverkan i skyddskommittésammanträdenoch skyddsronder. Detär naturligt att ha arbetsmiljölagens och arbetsmiljöförordningens regler omskyddsombud och skyddskommittéer som utgångspunkt när man beskriverelevskyddsombudens uppgifter. Allmäntbör gälla atl elevskyddsombuden skall beredas tillfälle atl delta iskyddsarbetet i alla väsentliga avseenden. Häri ligger bl.a. atl delta i planeringav nya eller ändrade lokaler, arbetsmetoder eller arbetsförhållanden i övrigl. Elevskyddsombudenbör verka i samarbete inte bara med företrädare för utbildningsanordnaren, t.ex. en skolledare eller lärare, utan också med arbetstagamas skyddsombud. Somframhållits i det föregående är det viktigt alt elevema är med i dediskussioner om skolans arbetsmiljö som förs i skyddskommitléema. Antaletledamöter i skyddskommittéerna regleras i avtal mellan arbelsmark-nadspartema.Denna möjlighet står inte öppen när det gäller elevskyddsombud. Ipropositionen (1988/89:4) om skolans utveckling och styrning angavs att del förvarje årskurs på gmndskolans högstadium och för varje studieväg i engymnasieskola skulle utses två företrädare för elevema med uppgift att medverkai skolans skyddsverksamhet. Bland dem skulle utses två representanter som mednärvaro och yttranderätt skulle ingå i skolans skyddskommitté. Regler härom börinföras i arbelsmiljöförordningen. Jag anser att detta för gymnasieskolans delbör innebära att två företrädare utses för varje linje och för varjespecialkurs om . När det gäller övriga skol- och utbildningsformerkommer jag atl i enlighet med betänkandet föreslå enbart en allmän föreskriftom atl antalet elevskyddsombud bestäms med hänsyn till elevemas antal ocharbetsförhållanden. remissinstanser anser alt elevskyddsombuden hämtöver även skall ha rätt attlägga fram förslag, anteckna avvikande mening lill protokollet eller gesbeslutanderätt. Någon fullständig anpassning lill de förhållanden som gällerför arbetstagamas ledamöter i skyddskommittéerna kan emellertid enligt minbedömning inte ske. Detta beror framför allt på all verksamheten i skyddskommitléematill stor del regleras i avtal. Frågorsom gäller beslutsfattande i skyddskommittén och kommitténs arbetsformerregleras inte närmare i arbetsmiljölagen. En skyddskommitté har därför inteskyldighet att föra protokoll vid ett sammanträde om inte detta reglerats iavtal mellan parterna. Enligt min uppfattning bör emeller- tidäven yttranden av elevskyddsombud antecknas vid de tillfallen det förs protokollöver vad som förevarit vid ett skyddskommitlésammanträde. När det gäller kravet attelevernas företrädare skall ha förslagsrätt i skyddskommittéerna vill jag ilikhet med utbildningsutskottet framhålla att elevskyddsombuden är att betraktasom adjungerade ledamöter och därför inte kan ha förslagsrätt (UbU 1988/89:7,sid. Här avses förslagsrätt i formell mening med bl. a. krav på attkommittén skall ta ställning till förslaget, t.ex. genom omröstning. Givetvishar elevskyddsombuden rätt att föra fram idéer och önskemål. Del ligger irätlen all yttra sig och är gmndtanken bakom förslaget. Av elevskyddsombudensställning i skyddskommittén följer att de inte heller kan ha beslutsrätt. När det gäller och /SR:s påpekande att arbetsmiljöfrågor numerabehandlas även i andra samverkansorgan än skyddskommitté vill jag anföraföljande. En klar åtskillnad mellan medbestämmandefrågor och andraarbetsmiljöfrågor finns inte. Elevskyddsombuden har emellertid enligt förslagetalltid rätt att närvara i sådana skyddskommittéer som bildats enligt 6 kap. 8 §arbetsmiljölagen. Av paragrafen framgår att sådana kommittéer alltid skallfinnas vid alla arbetsställen där minst femtio arbetstagare regelbundetsysselsätts. Någon fullständiganpassning lill de regler som gäller för arbetstagarnas skyddsombud kan somnämnts inte ske. De bestämmelser i arbetsmiljölagen som har en i huvudsak arbetsrällsliggmnd kan inte föras över till devområdel. Det gäller i synnerhet bestämmelsenom stoppningsrätt i 6 kap. 7§ arbetsmiljölagen. Stoppningsrättens betydelse närdet gäller arbetstagare ligger i att upphörande med arbetet inte arbetsrättsligtkan betraktas som arbetsvägran när ett skyddsombud har stoppat arbetet. Lagrådethar i sitt yttrande förordat att rubriken till kapitel 6 "Samverkanmellan arbetsgivare och arbetstagare" bör kompletteras med "m. "för att täcka även de nya bestämmelserna om elevmedverkan i 6 kap. 17 och 18 §§.Jag delar lagrådets uppfattning i denna fråga. För atl lättare kunnafinna de nya bestämmelserna om elevmedverkan i arbetsmiljöarbelet förordarlagrådet dessutom att en hänvisning görs i 1 kap. 2 § arbetsmiljölagen genomall till andra stycket fogas en ny andra mening av följande lydelse. "Ifråga om elever finns dessutom särskilda bestämmelser i 6 kap. 17 och 18 §§. "Jag delar lagrådets uppfattning all en sådan förtydligande hänvisning ärmotiverad. 3.3 Sättet for val av elevskyddsombuden m. m. Mitt förslag:Elevskyddsombuden utses av elevema. Arbetsgruppens förslag:Överensstämmer med mitt förslag vad avser sättet för val av elevskyddsombudenmen däremot inte när det gäller benämningen av elevernas företrädare: föreslagit att dessa skall benämnas elevrepresentanter. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller Prop. 1989/90:61 lämnardet utan erinran. () delar arbetsgmppens uppfattning attdet inte finns skäl att närmare reglera sättet att välja elevskyddsombudenutöver att dessa skall utses av elevema. /SR föreslår att studentkårenutser elevskyddsombud där kårobligatorium föreligger. /SR föreslår vidare en precisering av lagtexten på såsätt att del kommer till uttryck att elevskyddsombuden skall väljas bland elevema.Några remissinstanser är av den uppfattningen atl elevemas representanter börfå benämningen devskyddsombud. påpekar all skillnad börgöras mellan elevens medverkan i det dagliga skyddsarbetet och deltagandet iskyddskommittésammanträde. De förta bör kallas elevskyddsombud och de senareelevrepresentanter. Skälenför mitt förslag: Arbetsgmppen har föreslagit att elever som deltar i arbetsmiljöarbeletskall kallas elevrepresentanter för alt markera att en skillnad finns mellanelevernas och arbetstagarnas skyddsombud. Även lagrådet förordar att en annanbeteckning än elevskyddsombud väljs för de av elevema utsedda representanterna.Ett altemativ kan enligt lagrådets mening vara att återgå till det av arbetsgmppenföreslagna uttrycket elevrepresentanter. Eftersom etl elevskyddsombud inteavses att få samma ställning som ett vanligt skyddsombud eller ledamot avskyddskommitté kan del i remissen valda uttrycket, enligt lagrådetsuppfattning, uppenbarligen ge upphov till onödiga problem vid tillämpning avsåväl arbetsmiljö- som sekretesslagstiftningen.