prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Forskningsråden ärmyndigheter med hög vetenskaplig kompetens och därmed också auktoritet. Rådenbestår till övervägande del av företrädare för forskarna. Forskningsrådensarbetssätt fyller högt ställda krav på kritisk prövning utifrån vetenskapligakvalitetskriterier. Såväl beredningsformerna inom forskningsråden medytterst noggrann granskning av alla projekt inom högt kvalificeradeberedningsgrupper som rådens stränga kriterier för tilldelning avanslagsmedel för all svensk forskning upprätthåller en mycket hög nivå. Även inom högskolan måstesjälvfallet kraven på vetenskapliga bedömningar vara myckel högt ställda.Universitets- och högskoleorgan svarar för fördelningen av lejonparten avresurserna för gmndforskning och forskarutbildning. Fakultelsanslagen uppgårför innevarande budgetår till 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. ca2 800 milj. kr. medan forskningsrådens anslag sammanlagt är ca 800 milj. kr. Enväl fungerande forskamtbildning är en nödvändig fömtsättning för forskning avgod kvalitet. 1 propositionen ges hög prioritet åt att förbättra villkoren förde forskarstuderande för all därigenom förbättra såväl rekryteringen tikforskamtbildning som eflFektivitelen i utbildningen. Den i särklass viktigasteforskningsresursen är forskarna själva. En viktig kvalitetsfråga är såledesutformningen av högskolans lärartjänslor-ganisation och rekryteringen lillhögskolans lärartjänster. 1 propositionen redovisas vissa förändringar blandannal med avseende på högskolelektorers forskning, tjänster med kliniskanknytning saml formerna för tillsättning av tjänster som professor. Att forskningsarbetetbedöms inte bara vetenskapligt ulan också utifrån etiska aspekter är även deten kvalitetsfråga. 1 propositionen behandlas bland annat formerna förforskningsetiska bedömningar. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Ävenom relativt sett avsätter betydande belopp lill forskning är denabsoluta storleken av forskningsresurserna likväl sådan att det är nödvändigtatt försöka undvika smådriftsnackdelar. Del är bland annal mot den bakgmndenprincipen om högskolan som ett samhället skall ses.Denna innebär fördelar för alla berörda - inte minst genom all den främjarkvaliteten inom forskningen. Densammanhållna högskolans princip aktualiseras på olika sätt genom flera av defrågor som behandlas i propositionen. Det gäker bl. a. formerna för forskningvid de mindre och medelstora högskolorna och för samverkan mellan högskolanoch näringslivet samt vissa tjänsteorganisatoriska frågor. Ingen högskoleenhet ochingen forskarkompetent lärare slår utanför högskolans forskningsorganisation,fakulteterna. Alla forskamtbildade lärare vid de mindre och medelstorahögskolorna ingår på samma sätl som lärarna vid universiteten ifakultetskollegierna. Fakultelsanslagen "tillhör" inte bara detuniversitet eller den högskola, dit respektive fakulletsnämnd är knuten, utanär gemensamma för flera högskoleenheter. Det anges i högskoleförordningen vilkauniversitet och högskolor som hör ihop fakultetsvis på detta sätt. alt lärarna vid de mindre och medelstora högskoloma kan ansöka om lid föregen forskning från de rörliga resurser som fördelas av fakultetsnämndema. Det är angeläget allforskning på egel programansvar i ökad omfattning bedrivs vid de mindre ochmedelstora högskolorna. I propositionen läggs fram förslag om vissaforskningsstödjande åtgärder i syfte alt åstadkomma en positiv utveckling idetta avseende. Högskolans samverkan mednäringslivet är ytterligare en aspekt av den sammanhållna högskolan och avfrånvaron av frislående forskningsinstitut. Denna samverkan kan ske i en radformer. Den exlemt finansierade verksamheten inom högskolan är omfattande.Huvuddelen av denna hänför sig dock lill olika statliga myndigheter, framförallt olika sektorsforsk- ningsorgan.Mindre än tio procent av den ekonomiska omslutningen inom högskolan avseruppdrag från näringslivet. Skiknadema är dock här stora såväl mellanhögskoleenheter och fakultelsområden som mellan olika institutioner. Även om högskolan iprincip är öppen för exlemt finansierad verksamhet är det dock de lokalahögskoleorganen som har ansvaret för verksamheten. Detta ansvar gäller såvälhelheten som delarna. Del innebär all exlemt finansierade uppdrag måsteavvisas, om dessa bedöms komma all inkräkta på angelägnare verksamhet inomhögskolan. Någon generell gräns kan inte anges för omfattningen av den exlemtfinansierade verksamheten. Denna kan vara av mycket mångskiftande karaktär ochi högst varierande grad ansluta lill verksamheten i övrigl inom de berördainslitulionema. En fömtsättning för atthögskoleorganen skall kunna la det fulla ansvaret för en rimlig balans iverksamheten är givetvis all den bedrivs inom högskoleorganisationen. Under desenaste tio åren har en rad särorganisa-lioner inrättats för olika uppgifter.Flertalet har inte lill syfte atl bedriva verksamhet inom utbildning ochforskning utan skall på olika sätt främja forskning och utnyttjande avforskningsresultat. Frågan om högskolans medverkan i stiftelser och andrasärorganisationer behandlas i det följande. En särskild fråga i dettasammanhang gäller kostnadstäckningen för den exlemt finansierade verksamheteninom högskolan. Från och med /91 skall principen om fullkostnadstäckning tillämpas konsekvent inom högskolan. Ett viktigt led i densammanhållna högskolan är den enhetliga tjänsteorganisation, som infördesgenom lärartjänstreform. För tydlighetens skull bör erinras om attmed lärare inom högskolan avses såväl personer som arbetar inom utbildning somde som arbetar inom forskning. Gmndtanken är atl högskolans alla behov avlärarpersonal skall täckas genom ell begränsat antal tjänstekategorier tjänster som professor, högskolelektor, högskoleadjunkt och forskarassistent.Alla tjänster kan inrättas oberoende av finansieringskälla. Alla lärare medforskamtbildning har möjlighet att i mån av tillgång på resurser bedriva forskningi tjänsten. Den enhetligatjänsteorganisationen ger goda möjligheter att utnyttja lärarpersonalen påbästa sätl i högskolans arbete. I det följande kommer att redovisas vissaålgärder, som innebär ett fullföljande av den enhetliga tjänsteorganisationen genomatt denna successivt införs också inom den kommunala delen av högskolan ochinom de delar av högskolan, som har anknytning lill klinisk medicinskverksamhet. Förslag läggs också fram i syfte alt öka högskolelektorernasmedverkan i forskning. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Regeringoch riksdag svarar för de övergripande besluten om omfattning och inriktning avforskning och forskamtbildning. Besluten om verksamhetens uppläggning ochgenomförande fattas därefter inom högskolan och forskningsrådsorganisalionen.Denna arbetsfördelning följer såväl av principen om forskningens frihet som avönskemålen om en långt driven decentralisering . Statsmakternasövergripande prioriteringar avser framför allt resurser till de olikafakultetsområdena samt lill forskningsrådens verksamhetsområden. Planeringenav forskningen och forskamtbildningen bygger på en internationellt vedertagenindelning av ämnen och vetenskapsområden i fakulteter. Del är en indelning somter sig rimlig i verksamhetens eget perspektiv, som den ger enlämplig struktur för och regeringens prioriteringar. Inomutbildningsdepartementets område finns nio fakultelsområden: humanistiskfakultet, teologisk fakultet, juridisk fakultet, samhällsvetenskaplig fakultet,medicinsk fakultet, odonlologisk fakultet, farmaceutisk fakultet,matematisk-naturvetenskaplig fakultet och teknisk fakultet. Förslag harframförts om all etablera nya fakulteter inom bl. a. vårdområdet ochundervisningsområdet samt för tvärvetenskaplig forskning. Inom den nuvarandefakukdsorganisationen har en rad nya forskningsområden utvecklats, såväl iform av ämnesdiscipliner som tvärvetenskapliga forskningsområden. lyderpå att inte fakulletsnämnder och forskningsråd också i fortsättningen skullevisa öppenhet för nya verksamhetsområden. Del är viktigt all även nya områdenoch projekt utsätts för reguljär vetenskaplig granskning. Tvärvetenskap bör iden mån det är vetenskapligt intressant utvecklas inom alla områden intebegränsas till en egen sektor. Vård- och undervisningsforskning är storaverksamhetsområden, för vilka flera av dagens fakukeler måste känna ansvar.Det skulle minska de potentiella resurserna och utvecklingsmöjligheterna förforskning inom dessa områden, om den begränsades till en egen organisation,vilket skulle kunna uppfattas som all övriga delar av högskolan befriades frånansvar för sådan forskning. Till statsmakternas beslutom medelsanvisning lill skilda ändamål kommer besluten om inrättande av vissatjänster som professor. Infördenna proposition har universitets- och högskoleämbetet föreslagit enförsöksverksamhet med lokal beslutanderätt inom teknisk och matematisk-naturvetenskapligfakultet vad gäller omprövning och inrättande av samtliga tjänster somprofessor. De fasta tjänsterna somprofessor har utomordentligt stor betydelse för verksamheten inom högskolan.Inrättande av sådana tjänster innebär både prioriteringar i fråga omforskningens inriktning och långsiktiga åtaganden inom forskning ochforskamtbildning. Som framhölls i propositionen om formerna förhögskolepolitiken är del av vikt alt bibehålla det inflytande för ochregeringen på forskningsprofilen inom högskolan och på forskarutbildningensorganisation, som inrättandet av tjänster som professor ger. Beslutenom professorstjänster gör del möjligt för regering och riksdag att ansvara försåväl basorganisationen som arbetsfördelningen och profileringen mellanuniversitet och högskolor inom skilda forskningsområden. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Särskiltviktigt är all regering och riksdag härigenom kan ansvara förforskarutbildningsorganisationen. Regering och riksdagfattar inte, som i fråga om den gmndläggande högskoleutbildningen, beslut omantalet ulbildningstikfäken inom forskarutbildningen. Besluten om professurerger den ämnesmässiga stmkturen för forskamtbildningen som vissahandledningsresurser garanteras. Del är nödvändigt atl del finns en forskamlbildningsorganisalionsom både garanterar utbildningsmöjligheter i de klassiska kämämnena och inommer speciella ämnesområden. Hänsyn måste tas inte bara lill forskningens egnabehov utan också lill behoven av kvalificerad personal inom andra delar av samhället.Det är nödvändigt att organ med central överblick ansvarar för detta. De omprövningar avprofessurernas ämnesinnehåll som regelmässigt görs inför innehavarnaspensionering eker när tjänslema av andra skäl blir lediga innebär viktigaställningstaganden i fråga om både bevarandet och förnyelsen av organisationenför forskning och forskamtbildning. Angelägenheten av att bibehålla tjänstermed oförändrad inriktning måste självfallet vägas mol önskemålen om nyatjänster. För forskning ochforskamtbildning tillämpas ell syslem med treåriga planeringsperioder.Prövningarna av ledigblivande tjänster som professor bör därför ske samtidigtsom ställning tas till anslagsframstäkningama för respektive treårsperiod. Förde tjänster, där en snabb omprövning är nödvändig, skall naturligtvis beslutkunna las i annat sammanhang. Det är viktigt att behovet av förnyelse i störreutsträckning än beaktas vid omprövningama. För den kommandetreårsperioden har gjorts en samlad prövning av de ärenden av detta slag, sominkommit lill regeringen. Beklagliglvis innebär detta inte en fullständiggenomgång av de tjänster som blir lediga . UHÄ bör årsbudgetproposition samlat redovisa återstående tjänster, som blir lediga framl.o.m. Regeringen återkommer därefter med förslag avseendedessa tjänster i den budgetpropositionen. Förslagen i föreliggandepropositionen innebär att nya tjänster som professor tillkommer främst som ettled i åtgärderna att stabilisera den forskning, som framför allt är motiveradutifrån behoven inom olika samhällssektorer. Kostnaderna för dessa tjänsterkommer alt bestridas med medel som förs över från berördasektorsforskningsorgan eller släkts till förfogande för sektoriellt motiveradeforskningsinsatser. De förstärkta resurser som motiverats direkt av behoveninom gmndforskning och forskamtbildning avser i denna proposition främst andraändamål än inrättande av nya professurer. De regelmässigtåterkommande besluten om anslag och professurer kan kompletteras genom attregering och riksdag anger särskilda, prioriterade områden. I alla deforskningspropositioner, som lagts fram under 1980-talel, har vissa områdensärskilt prioriterats. Områdena har varit av något olika karaktär. I 1982 årsforskningsproposition angavs ett antal förhållandevis vida, problem- och/ellervetenskapligt definierade områden som prioriterade. De två följandeforskningsproposilionema, 1984 och 1987, 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. innebarall prioritet gavs ål bland annat informationsteknologi och bioteknik. Enligtregeringens budgetdirektiv inför denna proposition skulle alla myndigheterredovisa vilka åtgärder som vidtagits för att stödja de forskningsområden somprioriterats av regering och riksdag i forskningspropositionerna.Myndigheterna uppmanades vidare alt lämna synpunkter på formema för de hittillsgjorda priorileringsinsalserna och på eventuella nya prioriteringar fr. o. /91. Prioriteringamahar i hög grad berört högskolan och forskningsrådsorganisalionen inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. UHÄ och forskningsråden redovisaren rad åtgärder som vidtagits för atl stödja de prioriteradeforskningsområdena. Genomgående anses prioriteringarna ha varit värdefulla ocheflFektiva. Prioriteringarav detta slag kan vara ett väsentligt stöd till utveckling av forskning inomnya eller hillills underförsörjda områden, där av olika anledningar en tillväxtbör stimuleras. När forskningsområdet blivit etablerat bortfaller emellertidbehovet av särskilda insatser. Sådana kan då i stället i värsta fall fånegativa konsekvenser genom atl i praktiken sätta gränser för en fortsattgynnsam utveckling av området. Enligtmyndigheternas bedömningar bör satsningar på prioriterade forskningsområdenavse en lidsperiod om sex å för atl få fuk verkningsgrad. Deforskningsområden som prioriterades forskningsproposition börsåledes nu ha nått en sådan utveckling atl forskarna här med framgång bör kunnakonkurrera på lika villkor med annan angelägen forskning omfinansieringsmöjlighelema. Förslageni denna proposition innebär att bl. a. forskning om miljö och materialteknikprioriteras. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Hurforskamtbildningen inriktas, vilken omfattning den har och hur den finansierasär självfakel av stor betydelse. Del gäller inte bara för forskningen pålängre sikt utan också för lärartikgången i den gmndläggandehögskoleutbildningen och gymnasieskolan liksom för tillgången på kvalificeradeutredare och andra befattningshavare inom etl växande antal verksamhetsområden. Kvalificeradeutbildningar av del slag som forskarutbildningen utgör låter sig organiserasenligt i princip två olika modeller. Den ena modellen är den somregering och riksdag tillämpar, när del gäller utbildning till sådana yrken somlärare, läkare och civilingenjör. Principen är där lolaldimensionering.Statsmakterna fastställer antalet utbildningsplatser såväl totalt som inomolika specialinriktningar. Avvägningarna görs med i huvudsak två synpunkterför ögonen att undvika utbildning för arbetslöshet och att på ett församhället optimalt sätl la lill vara intresset för kvalificeradyrkesutbildning. Denandra modellen är den som regering och riksdag har ställt sig bakom, när detgäller forskamtbildningen. Principen är där att utbildningens omfattning ochinriktning bestäms av tillgängliga resurser. greppetligger såväl resurser för handledning, kurser och avhandlingsarbete som för sludiefinansiering. Regeringensoch beslut ger på olika sätl fömtsättningarna förforskamlbildningsorganisalionen. Genom beslut att inrätta tjänster somprofessor etableras en ämnesslmktur för forskarutbildningen som vissahandledningsresurser garanteras. Regering och riksdag ansvarar också för vissagaranterade resurser för studiefinansiering. Betydande resurser förforskamtbildning ställs dämlöver till förfogande genom den lokala fördelningenav högskolans fakulldsanslag. Idénom lolaldimensionering skulle, om den tillämpades på forskarutbildningen, medall säkerhet komma att leda till en svårartad målkonflikt mellan å ena sidanviljan lik en hög och likvärdig kvalitet och å andra sidan en önskan omgenomströmning i enlighet med tilldelade utbildningsplatser. Deökade krav som såväl kvantitativt som kvalitativt kommer att ställas påforskamtbkdningen gör det, enligt regeringens mening, än mer angeläget att istället arbeta efter och utveckla den beskrivna andra planeringsmodellen. Dennager möjligheter atl planera för forskamtbildning utifrån samhälleliga behov.Samtidigt får tillgången på kvalificerade handledare och andra nödvändigaresurser för utbildningen i praktiken avgörande betydelse för omfattning,inriktning och uppläggning av utbildningen. Inomramen för denna grundsyn uppdrog regeringen efter den föregåendeforskningspropositionen ål UHÄ atl la fram ett förbättrat underiag förregeringens beslut i forskamlbildningsfrågor. UHÄ har till regeringenöverlämnat rapporten (UHÄ-Rapport 1989:7). Somen bakgrund för regeringens överväganden redovisas här vissa uppgifter, sombelyser utvecklingen inom forskarutbildningen. Antaletnyanlagna forskarstuderande fakulteter 1972/73 - 1986/87 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. 0-1--------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1 197203 197405 1976/88 197809 1980/81 1982/83 1984/8.S 1985/86 1986/87 1987/88 Antalet nyanlagnadoktorander har ökat, liksom andelen kvinnor. Fördelningenav doktoranderna mellan fakulteterna framgår av nedan- Prop. Avsnitt 17 Utbildningsdep. Nyanlagnaforskarstuderande per fakultet vissa år. Sludieaktivitetenbland doktorandema är mycket varierande. Av statistiken framgår all studerarpå heltid, på halvtid, på mindre än halvtid, medan är nokaktiva(definierat som lägre aktivitdsgrad än 10%avhekid). Forskarstuderande inom de fem stora fakulteterna fördelade(procent) efter aktivitet: procentuell andel av full arbetstid som ägnas åtstudierna, . Statistiken överavlagda examina inom forskamtbildningen visar etl ökande antal avlagda examina.Antal avlagda doktors- och licentiatexamina vissa år. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Genomströmningeni forskamtbildningen är låg. Medan antalet nyanlagna sedan lång lid uppgårlill ca 2400 , är antalet avlagda doktorsexamina ca I 000 . Delfinns dock avsevärda variationer mellan fakulteterna, vilket framgår avnedanstående diagram. 4,0 3,0 2.0 1.0 7»7» /forskarutbildningen använd lid Jor doktorsexamen (netlostudielid antal årberäknad efter aktivitetsgrad). Dekortaste studietiderna registrerades inom de medicinska fakulteterna, ,och de längsta inom de humanistiska, . Även inom samhällsvetenskapligfakultet är studietiden lång, . Mot bakgmnd avkortfattade beskrivningar av nuvarande förhållanden saml de redovisningar ochförslag som UHÄ lagt fram redogör regeringen i del följande för sinaöverväganden om forskarutbildningen. Detfinns, som sagt, inte några centralt fastställda anlagningstal för forskamtbildningenså som det gör för den gmndläggande högskoleutbildningen. Dimensioneringenskall fastställas utifrån tillgängliga resurser. Enligt bestämmelserna i 8 kap.17 § högskoleförordningen (1977:263) får lik forskamtbildning endast antagasdet antal studerande som kan erbjudas godtagbara villkor i fråga om handledningoch studievillkor i övrigt. regeringoch riksdag inrättade professurerna utgör stommen i organisationen förforskamtbildningen. Statsmakterna anger också vilka minsta belopp som skallanvändas för sludiefinansiering inom forskarutbildningen. Deenskilda sökandenas intresse i sin tur styrs av personliga bedömningar av denframtida arbetsmarknaden och meritvärdet av forskamtbildningen, relaterat tillbland annal sludiefinansieringen och del allmänna intresset för forskning. UHÄredovisar hur antalet yrkesverksamma forskamtbildade kommer all förändrasberoende på den nuvarande åldersstrukturen bland doktorerna. För att kunnabibehålla ell oförändrat antal forskarutbildade personer inom humaniorabehöver, enligt UHÄ, antalet doktorsexamina ökas . Inomsamhällsvetenskaplig fakultet krävs en ökning på lill början av 2000-lalet.Inom de tekniska och de matematisk- naturvetenskapliga fakultetema krävs elltikskolt på doktorer på för att kunna balansera del bortfallsom uppslår på grund av pensionsavgångarna i början av 2000-talel. Inommedicinsk fakultet beräknas dock den nuvarande examinationen i stort settsvara mol pensionsavgångarna. Etlviktigt verksamhetsområde för forskarutbildade är skolan. Inom gymnasieskolanfinns redan nu ca 1000 vakanta tjänster som lektor med krav på doktorsexameneller motsvarande. De framtida behoven blir också stora, eftersomålderstmkturen bland de nu verksamma lektorerna medför att en väsentlig andelav dem kommer alt avgå med pension under 1990-talel. 1fråga om näringslivet har UHÄ konstaterat all antalet forskarutbildade har ökatpåfallande långsamt under det senaste årtiondet. Intresset för all rekryteraforskamtbildade har nästan enbart funnits inom läkemedelsindustrin. Regeringensuppfattning är att forskamtbildningen är central för att utveckla inte baraforskningen utan också många andra delar av ett modernt samhälle. börmålet vara all fördubbla antalet examinerade inom forskarutbildningen. Dettamål bör i stor utsträckning kunna uppnås genom förbättrad rekrytering och ökadeflFeklivilel i utbildningen. Deförstärkningar av högskolans resurser, som kommer till stånd bör också göra det möjligt all anta ell ökat antal doktorander.Det är viktigt atl de öronmärkningar som görs av medel för studiefinansieringinom forskamtbildningen endast fungerar som ell garanterat minimibelopp fördetta ändamål och inte sätter en övre gräns för antalet forskarstuderande medtryggad studiefinansiering. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. EnligtUHÄ:s undersökning följer rekryteringen lill forskarutbildningen ell myckeltraditionellt mönster. Det är ovanligt alt försök görs för all bryta in på nyaområden, t ex genom all finna former för all aktivt rekrytera flera kvinnortill forskamtbildning i mansdominerade ämnen eller att söka rekryteradoktorander från de mindre och medelstora högskolorna. Högskolan måste, enligtregeringens mening, räkna med konkurrens om 12 1989/90. 1 saml Nr 90 De årskullar som då kommer ul på arbetsmarknaden är mindreän de varit under . Del åliggerfakulletsnämnder och ansvariga inom institutioner all finna former för enrekrytering till forskamtbildningen som får till resultat all unga människormed intresse och särskild fallenhet för forskning kommer in i denna utbildning.UHÄ bör som tillsynsmyndighet för högskolan också verka för att rekryteringenav forskarstuderande sker på bästa säll. Ett mål måste vara allstuderande oavsett utbildningsort söker sig tik forskamtbildning och all deltaskall gälla såväl kvinnor som män. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Antaletnyanlagna till forskamtbildning uppgår till ca 2400. Nivån har varitpraktiskt laget oförändrad . Frågan om antagning lillforskamtbildning behandlades forskningsproposition. Utgångspunktenvar all antagning lill forskamtbildning bör vara ett väl genomtänkt beslut,både från institutionens och den forskarstuderandes sida. "Del lokalaplanerings- och utvecklingsarbetet måste", anförde föredraganden,"mer än tidigare ta sikte på atl forskamtbildningen skall kunnagenomföras inom den föreskrivna normalstudidi-den . För att deltaskall bli möjligt måste institutionerna ta ett direkt ansvar för de doktoranderde antar. Studerande får inte antas lik forskamtbildning med mindre än allinstitutionen kan erbjuda godtagbara villkor i fråga om handledning ocharbetsmiljö. Försörjningen måste vara tillfredsställande ordnad."