prop · GD0363 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1989/90:63 med redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen Regeringen överlämnar till enligt bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet en redogörelse förtillämpningen av terroristlagstiftningen undertiden den 1 augusti 1988-den 31juli 1989. 1 1989/90. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , R. Carisson, , , ,, G. , , , , , , , Skrivelse med redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen Ävenom våldsdåd med politisk bakgmnd har förekommit är det först underde som frekvensen och den geografiska spridningen avterroristhandlingar har nått den nivån att terrorismen väriden över betraktassom ett allvariigt och mer eller mindre permanent hot. Ideologiska och etniskafaktorer samt religiös fanatism har utgjort drivkrafter för terrorism. Sedanbörjan av har kännedomen om utländska extrema gmpperingar i Sverigeblivit allt bättre även om svårighetema att utreda deras stmktur och verksamhetfortfarande är betydande. har det kunnat konstateras attpersoner med hemvist inom sådana gmpperingar i flera fall använt våld i sinverksamhet. Vid säkerhetspolisen finns en särskild enhet för antiterrorism.Inom enheten sker en ständig kartläggning av utländska extremistgmpper iSverige, såväl i deras sammansättning och karaktär som beträffande derasverksamhet. har utländska extremister här i landetförövat ett antal våldsdåd med politisk bakgmnd. Särskildabestämmelser i syfte att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning år1973 genom lagen om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med intemationellbakgmnd (den s.k. terroristlagen). Lagen var tidsbegränsad men giltighetstidenförlängdes successivt. Är 1975 gjordes omfattande ändringar i den dåvarandeutlänningslagen (1954:193). I samband därmed fördes huvuddelen av terroristbestämmd-semain i utlänningslagen, vilket fick till följd att dessa bestämmelser inte längreblev tidsbegränsade. Reglema om telefonavlyssning och vissa andra tvångsåtgärdertogs in i en särskild lag, lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyftei vissa fall (spaningslagen). Denna lag gjordes tidsbegränsad. Föratt tillgodose den parlamentariska insynen i samband med att terro-ristbestämmdsemapermanentades bestämdes att en åriig redovisning till skulle ske iform av en skrivelse från regeringen. skulleinnehålla uppgifter om bl. a. de organisationer eller gmpper på vilka Skr.1989/90:63 terroristbestämmdsema gjorts tillämpliga samf de åtgärder somvidtagits med stöd av bestämmelsema. En motsvarande redovisningsskyldighet avseendespaningslagen infördes . Den senaste redovisningen gjordes i regeringensskrivelse /89:11 (jfr även prop. 1988/89:12). ersattes 1954 årsutlänningslag av en ny utlänningslag (1980:376). Terroristbestämmdsemaöverfördes med i stort sett oförändrat sakligt innehåll till den nya lagen. Dennuvarande utlänningslagen (1989:529) trädde i kraft den 1 juli 1989.1 sambanddärmed bröts terroristbestämmdsema ul ur utlänningslagen och fördes i huvudsakoförändrade samman med bestämmelsema i spaningslagen till en särskild ny lag,lagen (1989:530) om åtgärder för att förebygga våldsdåd med intemationell bakgmnd(terroristlagen. Den tidigare begränsningen av giltighetstiden förspaningslagens regler upphörde därmed. Regeringentillsatte en kommitté för att se över terroristbestämmdsema. Idirektiven angavs bl. a. att det bör vara en utgångspunkt att särskildabestämmelser på området fortfarande behövs. Kommittén borde vidare undersökavad som bör gälla när ett beslut att avlägsna en presumtiv terrorist inte kanverkställas. I direktiven framhölls att måste ha effektiva möjligheteratt ingripa för att förhindra terrordåd som målsättningen måste varaatt tillgodose högt ställda krav på rättssäkerhet för den enskilde. skall vara slutfört före utgången av . Denuvarande terroristbestämmdsema ger möjlighet att avvisa eller utvisautlänningar som tillhör eller verkar för sådana gmpper och organisationervilka genom sin tidigare verksamhet har visat att de utanför sitt hemland systematisktanvänder våld för politiska syften och därmed kan befaras göra det också iSverige. Som ytterligare fömtsättning gäller dock att det med hänsyn till vadsom är känt om utlänningens föregående verksamhet eller i övrigt föreliggerfara alt han eller hon här i medverkar till sådana handlingar. Ett avvisnings-eller utvisningsbeslut skall emellertid inte verkställas, om ett politiskteller därmed jämförligt verställighetshinder föreligger. I stället kanutlänningen då bli föremål för kontroll och övervakning. Fömtsättningama föratt använda husrannsakan, kroppsvisilation, kroppsbesiktning, brevkontroll ochhemlig teleavlyssning avviker i dessa fall från vad som enligträttegångsbalken gäller vid misstanke om brott, eftersom rättegångsbalkensregler inte ger niöjlighet att ingripa uteslutande i förebyggande syfte. Ettflertal garantier mot en alltför vidsträckt tillämpning har byggts in i såväl bestämmelsemaom förfarandet och beslutsprocessen som i särskilda regler med syfte att ge underlagför en fortlöpande kontroll av hur lagen hanteras. Denåterkommande parlamentariska kontrollen av tillämpningen av terroristbestämmdsemaoch bestämmelsema om tvångsåtgärder skall även fortsättningsvis ske genom en skrivdsetill (se prop. 1988/89:86 s. 140). Enredogörelse för tillämpningen av terroristlagsliftningen den 1augusti 1988 har utarbetats inom arbetsmark- 11 1989/90. nadsdepartementet.Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i detta Skr. 1989/90:63ärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen till överlämnar den inom arbetsmarknadsdepartementetupprättade redogörelsen för tillämpningen av terroristlagstiftningenundertiden 31 juli 1989. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelseför tillämpningen av terroristlagstiftningen Skr.1989/90:63 Rikspolisstyrelsenhar i en skrivelse redogjort för terroristlagstiftningenstillämpning efter styrelsens senaste redogörelse i samma ämne. Avskrivelsen framgår bl. a. följande. Mellanåren 1973 och 1984 utvisades 24 personer med stöd av terroristbestämmdsema.Sistnämnda år beslutade dessutom regeringen med stöd av 47 § utlänningslagen(1980:376) att nio turkiska medborgare, medlemmar av arbetarparti (PKK),skulle utvisas ur . Eftersom verkställighetshinder ansågs föreliggabeslöt regeringen att utvisningsbesluten tills vidare inte skulle verkställas.Regeringen föreskrev vidare att sådana inskränkningar som avsågs i 48 § förstastycket samma lag skulle gälla för samtliga. Sex av de nio turkiska medborgaresom genom nämnda regeringsbeslut erhållit föreskrifter om vistelseort har underden nu aktuella perioden överträtt dessa föreskrifter och även dömts tillpåföljder som varierat mellan fängelse en månad i fem fall och villkorlig dommed dagsböter i ett fall. har vid elva tillfällen medgivit undantagfrån meddelade föreskrifter. De skäl som åberopats är advokatbesök, besök hossläktingar samt utbildning. En av de nio har bytt vistelseort. Ingaterrordåd hänförbara till begreppet internationell terrorism har inträffat iSverige . Densvenska utredningen kring attentatet mot fartyget "" i dengrekiska arkipelagen fortsätter. Säkerhetspolisen samverkar med ett antal andraländer i utredningen kring det misstänkta attentatet mot flight PA 103över Skotttand . Rikspolisstyrelsenhar anfört atl PKK är fortsalt aktiv i även om något våldsbrott inteiscensatts här såsom skett i andra europeiska länder. Spaningslagenhar använts vid sju tillfällen. Det har i samtliga fall rört sigom telefonkontroll. 1sammanhanget bör nämnas att regeringen genom beslut upphävtutvisningarna beträffande två av de utvisade turkiska medborgarna och mildratde tidigare inskränkningama beträffande två andra. Utrikesdepartementethar i en skrivelse redogjort för utvecklingen av deninternationella terrorismen efter departementets senasteredogörelse i samma ämne samt redovisat vad som gjorts för att bekämpa den. Avskrivelsen framgår bl. a. följande. Antaletbekräftade terrorismincidenter, avvärjda incidenter samt registrerade terrorismrdateradeaktiviteter visar en avtagande tendens, medan antalet misstänktaterrorismincidenter ökat under 1980-lalet. Under det sista halvåret 1988inträffade fyra bekräftade incidenter samt fem misstänkta och en avvärjdincident. För har preliminärt ett dåd registreratssåsom varande av terroristkaraktär. nytillskottet i gällande antiterroristlagstiftningär ett förbud av import, till- Skr. 1989/90:63 verkning, försäljning ochleverans för civil användning av vapen med hu- Bilaga vudsakligen icke-metallisktinnehåll. Flera lagförslag för bekämpande av terrorism är för närvarandeframlagda för kongressen. Samtliga förslag riktar sig mot stater som stöder intemationellterrorism. Förslagen avser bl. a. ekonomiska sanktioner och förbud mot exportav militär utmstning,explo-sivt plastmaterial samt flygplansutmslning lillsådana stater. Enperson har åtalats för misstänkta terroristdåd riktade möt två ambassader.Under året har en "Crimes (Hostages) Act 1989" godkänts. Lagen kommeratt träda i kraft efter det att tillträtt konventionen om tagande avgisslan. Underden aktuella perioden har tre personer mördats och en person bortförts genomterroristdåd. har undertecknat ovannämnda konvention. Landethar i stort sett varit, förskonat från intemationella terrordåd. Enberedskapsplan för myndighetemas agerande mot terrorism har utarbetats.Utrikesministeriet har vidare upprättat ett kris-centmm med beredskap attsamordna inblandade myndigheters arbete vid större katastrofer. Någraändringar i den danska straffeloven som behandlar terrorism har integenomförts. deponerade ratifikationsinstmmenten avseende ICAOprotokollen som behandlar bekämpning av olovliga våldshandlingar på intemationellaflygplatser. Landethar liksom varit förskonat från intemationell lerrrorism. Entotalrevidering av den finska strafflagen skisseras. I denna lag finns bestämmelserom terrorism. Underdet har det inte inträffat några incidenter av terroristkaraktär.I juli 1989 antogs en lag om förstärkt säkerhet på flygplatser och vidflygtransporter. 1landet existerar ett stort antal extremistorganisationer, både med in- rJaga hemskoch med utländsk anknytning. tillskrevs 790 våldsdåd den extremavänstem medan endast 73 kunde hänföras lill högerexlre-mism. "Författningsskyddet" konstaterar i sin rapport att man även för år1988 måste dra den slutsatsen all () utgör ett allvarligthot mot statens säkerhet. registrerades sammanlagt 103 politisktmotiverade våldsdåd härrörande från utländska gmpper. Genom nya lagar somträdde i kraft skärptes straffen för kidnappning, tagande avgisslan, stöld ay vapen och sprängmedd samt sabotage. Nya regler ommaskeringsförbud vid demonstrationer och kronvittnen har införts. Ettflertal terrorismrdaterade incidenter har ägt mm bl. a. motåklagare och domare i högsta domstolen. Några nya lagförslag gällande antiterroristlagstiftninghar inte initierats. Ingaintemationella terroristattacker har förekommit. Några förändringar i dengällande lagstiftningen om terrorism har inte initierats. Denisraelisk-palestinska/arabiska konflikten har haft en avgörande inverkan påflera yttringar av den intemationella terrorismen, exempelvis sprängningen av PANAM planet över Lockerbie i . Inga förändringar i denbefintliga antiterroristlagstiftningen har vidtagits. Ett lagförslag föreliggerom förbud mot bidrag från terroristorganisationer. Ingaterroristdåd har inträffat . saknar särskildterroristlagstiftning och inga lagförslag i denna fråga har lagts fram. Åtminstonetvå incidenter med terroristanknytning har inträffat varav den ena inträffade isamband med förre kejsarens begravning. Inga nya lagar har initierats. IRAanses i Nederländema utgöra ell problem. Landet tillämpar en strikt Bilagaimmigrationskontroll mot vissa länder i mellersta Östem. Några nya lagar påområdet är inte aviserade. Någondirekt terroristlagstiftning finns inte. En del bestämmelser i den nyautlänningslagstiftningen som träder i kraft den kan dock fåbetydelse i detta avseende. En utredning pågår som arbetar med övervakningspolisensframtida organisation, uppgifter och prioriteringar. 1landet förekommer inte någon egentlig intemationell terrorism. Någon särskildlagstiftning mot terrorism finns inte. Den allmänna och militära straff- och straffprocesslagstiftningenanses ge tillräckligt skydd mot internationell terrorism. Femhändelser med direkt eller indirekt anknytning till har inträffatunder perioden. Bl.a. har Aeroflots kontor i sprängts och belgiskageneralkonsulatet i ullsatts för omfatttande skadegörelse. Elllagförslag om förhindrande av "tvättning" av inkomster som härrörfrån brottslig verksamhet har godtagils. Denterrorism som i allt väsentligt bärs upp av den baskiska separatiströrelsenETA anses inte längre som ett politiskt utan som ett polisiärt problem,eftersom organisationen synes förlora alltmer av sitt relativa folkliga stödoch därmed hotas av inre upplösning. Storbritanniendrabbades svårt av intemationell terrorism genom ovannämnda flygplanssprängningöver Lockerbie i . De ändringar som gjorts i befintlig lagstiftningmot terrorism har för avsikt att angripa terrorismens finansiering. PKKhar fortsatt sina aktiviteter i sydöstra . Attacker motcivila mål har minskat medan attacker mot landets säkerhetsstyrkor har ökat. PKKsätts i samband med ett stort antal dödsfall. finnsäven vänsterextremisliska organisationer samt islamiskt fundamen- Skr.1989/90:63 talistiska rörelser som anses ha utländskt stöd. Inga förändringar ilagstift- Bilaga ningen mot terrorism har förekommit. Enincident med misstänkt anknytning till intemationell terrorism har förekommit.1 juli 1989 mördades tre kurder. En särskild antiterrorist-gmpp har bildats.Någon särskild lerroristlagstiftning förekommer inte. Norstsdts Tlvckeri, Stockholin 1989