prop · GD0339 · 1989-12-31 00:00:00 — Nedannämndaavtal skall upphöra att vara tillämpliga på arv och gåvor på vilka förevarande avtal blir tillämpligt enligt punkt 2: Avtaletden mellan och förundvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap; Avtaletden mellan Republiken och förundvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap; Avtaletden mellan och förundvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap med senareändringar; Avtaletden mellan Republiken och förundvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap; Avtaletden mellan och Republiken förundvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap med senareändringar; Avtaletden mellan och Konunga riket för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap. Dessa avtal upphör attgälla vid den sista tidpunkt, då förevarande avtal Prop. 1989/90:39 enligtföregående bestämmelser i nämnda punkt blir tillämpligt. 4.Vidare skall det gällande avtalet mellan de nordiskaländerna för att undvika dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst ochpå förmögenhet inte tillämpas i fråga om inkomstskatt på gåvor på vilkaförevarande avtal är tillämpligt enligt punkt 2. Enavtalsslutande stat kan under ett kalenderår som börjarefter utgången av en tidrymd av efter dagen för ikraftträdandet avavtalet uppsäga avtalet genom skriftligt meddelande härom till det finskautrikesministeriet, som underrättar de övriga avtalsslutande staterna ommottagandet av sådant meddelande och om dess innehåll. Har uppsägningstideniakttagits, upphör avtalet att gälla i förhållandet mellan den stat somverkställt uppsägningen och övriga avtalsslutande stater a) i fråga om arvskatt, pådödsfall som inträffar sextionde dagen efter den då det finskautrikesministeriet mottog meddelandet om uppsägningen eller senare, b) i fråga om gåvoskatt, på gåvaför vilken skattskyldighet inträder i de berörda staterna sextionde dagen efterden då det finska utrikesministeriet mottog meddelandet om uppsägningen ellersenare. Originalexemplarettill detta avtal deponeras hos det finska utrikesministeriet, som tillställerde övriga avtalsslutande staterna bestyrkta kopior därav. Tillbekräftelse härav har de vederbörligen befullmäktigade ombuden undertecknatdetta avtal. Somskedde i i ett exemplar på danska, finska,isländska, norska och svenska språken, varvid på svenska språket utfärdades tvåtexter, en för och en för , vilka samtliga texter har sammagiltighet. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. pp- i 989/90:39 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , , , , , R. Carisson, , , ,, G. , , , , , , Lööw Proposition om avtal mellan de nordiska länderna för attundvika dubbelbeskattning beträffande skatter på arv och på gåva Bilateraladubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska staterna med undantag för i fråga om skatter på kvarlåtenskap har funnits ända sedan slutet av 40-taletoch . Det första svenska avtalet ingicks med (SFS 1950:504). Det följdes sedermera av avtal med (SFS1950:505) och med (SFS 1953:778). Med ingicks år 1973ett tilläggsavtal (SFS 1973:1185) som gjorde det möjligt att genom särskildöverenskommelse i varje enskilt fall tillämpa avtalet också på skatt på gåva.Med tillämpning fr.o.m. gäller nya tillämpningskungörelserför samtliga avtal (SFS 1967:726, 1967:727 resp. 1967:729). Sedanett multilateralt handräckningsavtal färdigställts och det förstanordiska multilaterala inkomst- och förmögenhetsskatteavtalet trätt i kraftden togs frågan om att utarbeta ett multilateralt avtalbeträffande skatt på arv och på gåva upp. Efter preliminära diskussioner påhösten 1987 inleddes förhandlingarna i och fortsatteunder för att avslutas i . Sistnämnda dag paraferadesett på svenska upprättat förslag till avtal mellan , , ,och för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter påarv och på gåva. Förslaget baseras dels på det inom organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () utarbetade modellavtalet för undvikandeav dubbelbeskattning beträffande skatter på kvariåtenskap och arv samt gåva (1982),dels på gällande bilaterala avtal mellan de nordiska statema och dels på detnordiska multilaterala inkomst- och förmögenhetsskatteavtalet. Texter påövriga nordiska språk har sedermera utarbetats i resp. land. Avtalsförslagetssvenska text remitterades till kammarkollegiet, kam marrätten i och . Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget fömtom vissa påpekanden av teknisk 13 natur vilka föranlettjusteringari avtalsförslaget. Dock har kammarkollegi- Prop. 1989/90:39 et uttrycktönskemål om bestämmelser som reglerar hur avdrag för skuld skall behandlas vidtillämpning av avtalet. Avtalet undertecknades iHelsingfors. Lagförslagetbestår dels av paragraferna 1 5, dels av en bilaga som innehåller en svensktext av dubbelbeskattningsavtalet. Samtliga texter har enligt detta avtal sammagiltighet. Endast den för utfärdade texten har bilagts lagförslaget iöverensstämmelse med vad som är brukligt i fråga om nordiskainkomstskatteavtal. De övriga texterna publiceras i överenskommelsermed främmande makter (SÖ). Härredovisas paragrafernas innehåll medan innehållet i avtalet presenteras iavsnitt 3. 1förslaget till lag föreskrivs att avtalet skall gälla för del (1 §). Vidarehar bestämmelser om avdrag för skulder vid tillämpning av avtalet tagits in ilagen (2 §) i enlighet med kammarkollegiets önskemål. De intagna bestämmelsernaöverensstämmer i princip med motsvarande bestämmelser i modell fördubbelbeskattningsavtal beträffande kvarlåtenskap och arv samt gåva. Vidarehänvisas i förslaget till 2 § kungörelsen (1967:721) om förfarandet rörandeeftergift av arvsskatt eller gåvoskatt vid dubbelbeskattning som föreskriveratt ansökan om befrielse från eller nedsättning av skatt skall görasskriftligen hos kammarkollegiet (3 §). Iförslaget anges också med vilket belopp anslånd enligt 3 § nämnda kungörelsehögst får ske (4 §) och hur ansökan om rättelse skall göras, om någonbeskattats i strid med avtalets bestämmelser (5 §). Enligtartikel 15 skall avtalet träda i kraft trettionde dagen efter den dag då samtligaavialsslutande stater meddelat finska utrikesministeriet att avtalet hargodkänts. Det är således inte möjligt att nu avgöra avtaletkommer att träda i kraft. 1 förslaget till lag har därför föreskrivits att lagenträder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 Skattelagstiftningen i övriga nordiska stater Dendanska arvsbeskattningen bygger på domicilprincipen, dvs. det är arvlåtarenshemvist som är avgörande för skattskyldigheten. All kvarlåtenskap efter arvlåtarebosatt i är således skattepliktig i oavsett var egendomenfinns. Arvefter person som inte är bosatt i är skattepliktigt i mark endast då fråga är om egendom som finns i . arvär arvsskattepliktigt utom då fråga är om förskott pä arv till barn eller Prop.1989/90:39 make. Förskott till dessa senare är i stället gåvoskattepliktigt.Skatten, som är progressiv, beräknas på arvslotten. Enligt lagens huvudregelbetraktas allt som en mottagare erhåller från samma arvlåtare som ett avgiftspliktigtfång. Detta har i praxis medfört att mannens resp. hustmns enskilda egendom ochderas gemensamma egendom betraktas som tre skilda personer. För barn gällerett skattefritt grundbelopp på . Detta innebär således att föräldrarmed sådan uppdelning av egendom skattefritt kan ge sitt barn . Sålänge make sitter i oskiftat bo erläggs ingen arvsskatt utom i det fall den avlidnehade enskild egendom. I sådant fall utgår arvsskatt på den enskilda egendomen.Arvtagarna indelas i tre skatteklasser. Arv till efterlevande make vilket inteöverstiger 1(X)(X)är undantaget från beskattning. För makar gäller en lägreprocentsats i skiktet mellan medan det för arvslotterdämtöver betalas samma skatt som gäller för barn (skatteklass A). För barngäller såsom angetts ett skattefritt grundbelopp på . Skattesatsen ärdärefter i lägsta skiktet mellan 8000 - för att därefter stigasuccessivt till på arvslotter överstigande . Skatteklass B avserföräldrar och syskon. Skatt utgår i denna skatteklass med lägst och högst 80%vid arvslotter överstigande . För skatteklass C, som avser övrigafysiska personer, gäller procentsatserna lägst och högst . Staten,kommuner, kyrkor, föreningar, bolag, stiftelser och liknande betalar 35 %oavsett arvslottens storlek. Gåvortill ett värde av kan ges till en och samma mottagare utan attgåvoskatteskyldighet inträder. Sammanläggning sker dock av gåvor som överstiger8 mellan samma personer såväl som mellan olika år. Skattenberäknas på den sammanlagda gåvan med avdrag för tidigare erlagd gåvoskatt.Makar erlägger inte gåvoskatt förrän gåvornas sammanlagda värde överstiger100000 DKK. För gåvor tillämpas samma skatteklasser och skattesatser som förarv. IFinland tas arvsskatt ut på dds i belägen fast och lös egendom, dds lösegendom i utlandet som hör till kvarlåtenskapen efter person bosatt i Finland.Arvs- och gåvoskatt erläggs inte för genom testamente eller gåva erhållenlivstids nyttjanderätt, pension eller annan förmån för livstid eller viss tid.Sådan förmån beskattas som inkomst. På egendom vilken tillfaller efterlevandemake på grund av giftorätt tas arvsskatt inte ut. Efterlevande make sombehåller boet oskiftat erlägger inte heller arvsskatt. Fastegendom i utlandet arvs- eller gåvobeskattas aldrig i . Intecknad gäld hänförligtill sådan egendom får därför inte dras av från boets tillgångar vid beräkningav underlaget för arvsskatt. I vissa fall tas inkomstskatt ut på arvoch gåva. Detta gäller i fråga om s. k. sidoarv eller sidogåva. Arvsskattenär en arvslottsskatt som beräknas individuellt för varje 15 Skatten ärprogressiv och bestäms för varje arvinge och testa- Prop. 1989/90:39 mentstagareför sig med utgångspunkt i släktskapsförhållandet till arvlåta-ren. Arvtagarnaindelas enligt släktskap i tre skatteklasser. Arvslott som inte uppgår till15000 är skattefri. I skatteklass I är skatten 200 på ett arv om 15 000FIM varefter skatten stiger progressivt till 12050 för ett arv om 150000 FIMoch 264800 för ett arv uppgående till 2 100 000 Fl M samt för överskj utandebelopp. I skatteklass 11 gäller den dubbla skatten och i skatteklass III ärskatten tredubbel. I skatteklass III tillkommer i kommunal- ochkyrkoskatt samt folkpensions- och sjukförsäkringspremie. Utländskskatt på lös egendom belägen i utlandet avräknas från finsk skatt enligtbestämmelser i finsk intern lagstiftning. Motsvarande gäller vid gåvobeskattningeni fråga om lös egendom som är belägen utomlands liksom även i fråga omgåvoskatt som erlagts i utlandet av utomlands bosatt person för från Finlanderhållen egendom. Enligtden isländska lagen om arvsskatt skall vid arvsskifte skatt erläggas på allaförmögenhetstillgångar om bouppteckning skall upprättas på . Isländskarvsskatt skall även erläggas på fastighet på som tillhör ett dödsbo somskiftas utomlands om inte motsvarande skatt erläggs för fastigheten i det landdär bouppteckningen upprättas. Påsamma sätt beskattas s. k. gåvoarv, gåvor för dödsfalls skull, förskott på arvoch gåvor där givaren har förbehållit sig nyttjanderätt eller avkastning avdet givna eller . Påarv till efterlevande make eller samboende utgår ingen arvsskatt. Med samboendeavses den som utan äktenskap varaktigt sammanlevt med person av motsatt kön ochsom ärver denne enligt testamente, där dennes ställning som arvlåtarenssamboende klart framgår. Närbouppteckning upprättas efter båda makarnas död skall arvsskatt erläggas påarvslotten som om det var ett dödsbo utan hänsyn till om båda makarna har sammaarvingar. Vidarvsavsägdse skall den arvinge som erhåller arvet betala den skatt som skulleha utgått om arvsavsägdsen inte skett. Är den som avsäger sig arvet befriadfrån skatt skall den som erhåller arvet erlägga den skatt som han skulle ha erlagtom han hade erhållit arvet direkt. Arvtagarnaindelas i tre skatteklasser. Skatten betalas separat på varje arvslott. Skatt utgår inte på arv under 10000 ISK (). Detta belopp liksom beloppen för de olika intervallerna i skatteskalorna ändras , med start den , med utgångspunkt i byggnadskostnadsindex. 1 skatteklass A, barn och barnbarn, är skatten upptill 140 000 ISK, därefter ökar skatten med en procent för varje intervall om 140000 ISK . För skatteklass B, föräldrar och syskon, är skatten i motsvarande skikt , därefter ökar den för varje intervall om 140000 ISK till . För skatteklass C, övriga arvingar, är procentsatserna 30 resp. 45. I denna skatteklass sker ökningen 16 förvarje intervall om 140000 ISK. På förskott på arv tas den högsta Prop.1989/90:39 procentsatsen i varje skatteklass ut. Påarv som tillfaller kyrkor, allmänna fonder, välgörenhets- och kulturinstitutionereller föreningar tas ingen arvsskatt ut med undantag för det fall då arvsavsägdseskett till förmån för dessa organ av skattskyldig person. Inte heller tasarvsskatt ut på manuskript, bibliotek, konstverk och föremål som testamenteraseller doneras till offentliga bibliotek och museer eller internationellainstitutioner. Skattskyldighetenför arv och gåva i baseras på arvlåtarens eller givarens anknytning tillNorge genom bosättning eller medborgarskap. Arvsskatt erläggs för varjearvslott. Gåvoskatt erlägges endast när det föreligger släktskap ellerfamiljeband mellan givare och mottagare eller när mottagaren finns med igivarens testamente. I det senare fallet erläggs gåvoskatt endast om gåvanerhållits före givarens död. Skattskyldig är arvs- ellergåvomottagaren. Undantagenfrån skyldighet att erlägga arvsskatt i är dödsbo efter norsk medborgaresom för dödsfallet var bosatt utomlands under förutsättning attarvsskatt erlagts i bosättningslandet. Den omständigheten att skatt erlagts itredje land fritar inte dödsboet från skattskyldighet i . Vidareär fast egendom och egendom hänförlig till fast driftställe i utlandetundantagen från beskattning i om beskattning skett i det land där denfasta egendomen är belägen eller det fasta driftstället är beläget. Arvsom består i fast egendom belägen i eller egendom hänförlig till fastdriftställe beläget i är alltid skattepliktigt i oavsett arvlåtarensmedborgarskap eller var arvlåtaren är bosatt. Motsvarande gäller för gåvaförutsatt att gåvomottagaren tillhör kretsen av skattskyldiga till gåvoskatt. Gåvorfrån norsk medborgare beskattas även om givaren är bosatt utomlands men avdragmedges för skatt erlagd i utlandet. Detta gäller dock inte vid gåva av fastegendom. Sådan egendom beskattas fullt ut i . Ivissa fall är gåvor som före givarens död ges till offentlig godkändstiftelse med allmännyttigt ändamål skattefria. Detsamma gäller arv somtillfaller sådan stiftelse. Tidpunktenför förvärvet av den faktiska rådigheten över egendomen är avgörande förarvsskatteuttaget. När t.ex. make kvarsitter i oskiftat bo är det inteskatteuttaget för makens dödsfall som tillämpas vid senareskifte utan den skattesats som gäller vid skiftet. Tidpunktenför förvärvet av rådighelen över egendomen har avgörande betydelse även förberäkningen av beskattningsunderlaget samt för värderingen av egendomen. Arvtagarnaindelas i två klasser. Makar erlägger inte arvsskatt. Samtliga arvtagare tillerkänns ett skattefritt grundbelopp på . omfattar föräldrar och bamoch klass II övriga arvtagare. Skattesatsen i Prop.1989/90:39 intervallet 100000-400000 NOK är i klass I och i klass II.För arvslott som överstiger är skattesatsen 20 resp. . Samma skatteklasseroch skattesatser gäller i fråga om skatt på gåva. Avtaletöverensstämmer i allt väsentligt med OECDs modellavtal. Visst hänsynstagandehar dock måst ske till resp. staters interna lagstiftning på arvs- ochgåvoskatteområdet. Avtaletsyftar liksom de tidigare bilaterala avtalen i princip till att lösa fall avdubbelbeskattning då arvfallen egendom efter en i eller i någon av deövriga nordiska staterna bosalt person är underkastad såväl svensk arvsskattsom arvsskatt eller inkomstskatt i något eller några av de avtalsslutandestaterna. Vidare syftar avtalet till att lösa fall då gåva är underkastad såvälgåvoskatt i som gåvoskatt eller inkomstskatt i någon eller några av deövriga nordiska staterna. Avtalettillämpas på arv efter person som vid dödsfallet hade hemvist i en eller fleraav de avtalsslutande staterna, art. 1 punkt a. Vidare är avtalet tillämpligt pågåva mellan fysiska personer om givaren för skattskyldighetensinträde hade hemvist i en eller flera av de avtalsslutande staterna, art. 1punkt b. Att märka härvid är att begreppet "person med hemvist i enavtalsslutande stat" definierats i art. 4 punkt 1 så att i vissa fall ävenmedborgarskap utgör gmnd för hemvist. Deskatter som omfattas av avtalet är den svenska arvs- och gåvoskatten ochmotsvarande skatter i de övriga nordiska länderna, art. 2. Att märka är altsåvitt gäller och omfattas även inkomstskatt på gåva och såvittgäller kommunalskatt på såväl arv som gåva. Art. 3 innehåller vissaallmänna definitioner. Fråganom den avlidne eller överlåtaren för dödsfallet resp.överlåtelsen hade hemvist i eller annat nordiskt land är i regel avgörandeför tillämpningen av avtalet. Om den avlidne eller överlålaren var bosatt iSverige enligt svenska skatteregler och var bosatt i någon av de övriganordiska staterna enligt lagstiftningen där avgörs hans hemvist vid tillämpningenav avtalet enligt bestämmelserna i art. 4 punkt 2. Bestämmelserna i art. 4punkt 3 gör det möjligt för att i viss mån utnyttja den spärregel vidutflyttning som infördes i samband med ändringarna i arvs- ochgåvoskattelagstiftningens territoriella omfattning, prop. 1988/89:53, SFS1988:1516. Enligt nämnda bestämmelse skall exempelvis en svensk medborgare sominte är dansk medborgare och som utflyttar till anses hahemvist i om han vistats mindre än fem av i Danmark.Detta förutsätter dock att denna person enligt punkt 1 i samma artikel harhemvist såväl i som i på annan grund än medborgarskap. Detsagda gäller oavsett om personen i fråga skulle ha hemvist i enligtbestämmelserna i punkt 2 av denna artikel. Art.5 8 innehåller avtalets regler om fördelning av beskattningsrätten till olikaslag av egendom. Enligt art. 5 punkterna 1 och 2 får fast egendom alltidbeskattas i den stat där den fasta egendomen är belägen. Art. 5 punkt Prop.1989/90:39 3 innehåller avtalets definition av fast egendom. Arv och gåva avaktier eller andelar i ett bolag vars huvudsakliga och faktiska ändamål är attäga fastighet får enligt art. 5 punkt 4 beskattas i den stat där den fastaegendomen finns. Nämnda bestämmelser i art. 5 tillämpas även i fråga om fastighetsom tillhör företag eller används vid självständig yrkesutövning, art. 5 punkt5. Rörelsetillgångarnedlagda i fast driftställe får i regel beskattas i den stat där driftställetär beläget, art. 6 punkterna 1 och 2. Motsvarande regel gäller enligt art.6punkterna 8 och 9 i fråga om tillgångar hänförliga till stadigvarandeanordning. Uttrycket "fast driftställe" definieras i art. 6 punkterna3 7 och uttrycket "stadigvarande anordning" i art. 6 punkt 10. Definitionernaöverensstämmer med motsvarande definitioner i det nordiskainkomstskatteavtalet. Beskattningsrättentill övriga tillgångar fördelas i enlighet med art. 7. Enligt bestämmelserna idenna artikel beskattas sådan egendom endast i arvlåtarens resp. givarenshemviststat. Art.8 reglerar fördelningen av beskattningsrätten i de fall den stat som erhållitbeskattningsrätten till viss egendom inte kan utnyttja denna rätt enligt sinegen lagstiftning om skattskyldighetens territoriella omfattning eller omskattskyldighet på grund av personlig anknytning och tillgången därigenom intebeskattas i någon av de avtalsslutande staterna. I detta fall får en annanavtalsslutande stat i stället beskatta egendomen. Den inbördes turordningenmellan de stater som äger utnyttja denna subsidiära beskattningsrätt framgår avart. 8 punkt 2. Enligt denna punkt övergår beskattningsrätten i första hand tillarvlåtarens resp. givarens hemviststat, punkt 2 a, och i andra hand till mottagarenshemvistsstat, punkt 2 b. Kan det inte avgöras med ledning av dessa bestämmelservilken stat som äger beskatta får frågan avgöras genom ömsesidigöverenskommelse mellan de berörda staterna. 9 föreskrivs att tillgångar skall värderas och avdrag medges i enlighetmed resp. stats egen lagstiftning. Som tidigare nämnts har kammarkollegietpåpekat att regler för avdrag av skulder vid tillämpning av avtal saknas isvensk lagstiftning. Sådana regler har därför tagits in i 2 § av den föreslagnalagen. Föreskrifterom hur dubbelbeskattning skall undvikas ges i art. 10. , och tillämpar avräkningsmetoden, punkt 1. medan och tillämpar undantagandemetoden, punkt 2. För del innebär detta att egendom som enligt art. 6 8 får beskattas i något av de andra nordiska länderna beskattas även i i det fall enligt avtalet är arvlåtarens eller gåvogivarens hemviststat. I så dant fall skall dock den i det andra landet erlagda skatten avräknas från den svenska skatten enligt bestämmelserna i punkt 1 a, b och c. Enligt punkt 1 d, som avser danska förhållanden, skall en överföring utan skifte av ett gemensamt bo till make anses som en särskild överföring vid tillämpning av bestämmelserna om avräkning i punkt 1 a och b. Enligt punkt 3 bestäms beskattningsunderlaget för svenskt vidkommande enligt svenska regler. I art. 11 har bestämmelserom torbud mot diskriminering i skattehänse- Prop. 1989/90: 39 ende tagitsin. Art. 12 innehåller bestämmelser om förfarandet vid ömsesidigÖverenskommelse i fall av beskattning i strid med avtalets regler samt vidtolknings- eller tillämpningstvister. Art.13 innehåller bestämmelser om diplomatiska och konsulära befattningshavare.Enligt art. 3 punkt 1 a andra stycket i avtalet utesluts vissa danska, finskaoch norska områden från avtalets tillämplighetsområde. Avtalet kan enligt art.14 genom diplomatisk notväxling utvidgas till dessa områden. Förevarandeavtal saknar bestämmelser om utbyte av upplysningar för beskattningsändamål.Anledningen härtill är att det multilaterala nordiska handräckningsavtalet, somingicks , innehåller bestämmelser om utbyte av sådana upplysningar ochom annan administrativ handräckning i skatteärenden även i fråga om skatt påarv och på gåva. Art.15 och 16 innehåller bestämmelser om avtalets ikraftträdande och upphörande.Avtalet träder i kraft trettionde dagen efter den dag då samtliga avtalsslutandestater har meddelat det finska utrikesministeriet, att avtalet har godkänts.Sedan avtalet trätt i kraft tillämpas det i fråga om arvsskatt, på dödsfall sominträffar sextionde dagen efter den då avtalet har trätt i kraft eller senare.1 fråga om gåvoskatt tillämpas avtalets bestämmelser på gåva för vilkenskattskyldighet inträtt i en av de avtalsslutande länderna sextionde dagenefter det att avtalet trätt i kraft eller . De bilaterala avtalen somräknas upp i artikel 15 punkt 3 upphör att gälla i och med att förevarandeavtal blir tillämpligt. Avtalethar i stor utsträckning utformats enligt OECDs modellavtal och därmed ienlighet med internationellt vedertagna normer. Avtalet medför inte någonutvidgning av den skattskyldighet i som annars skulle föreligga ochtillämpas som framgår av 3 § i den föreslagna lagen på ansökan av skattskyldigsom önskar erhålla skattelindring på gmnd av avtalet. Jag anser på grund häravoch på gmnd av förslagets beskaffenhet att lagrådets hörande inte ärnödvändigt. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna avtalet mellan , , , och för att undvika dubbdbeskatttning beträffande skatter på arv och på gåva samt att anta förslaget till lag om dubbelbeskattningsavtal mellan , , , och beträffande skatter på arv och på gåva. 7 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Tryckeri, 1989 21