prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor Regeringenförelägger vad som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgårav föredragandenas hemställan. Ianslutning till årets budgetproposition redovisades vissa förändringar avseenderegeringens arbetsformer. Dessa innebär bl.a. bildandel av en särskild statsrådsgruppför samordning av näringspolitiska frågor. Arbetet inom näringspolitiken kommeratl inriktas på all utveckla en långsiktig och sammanhållen strategi för attfrämja näringslivets utveckling och den ekonomiska tillväxten. Flera olikaområden såsom kommunikationsväsendet, energiförsörjningar, utbildningsfrågoroch den ökande internationaliseringen är därvid av intresse. Föreliggandeproposition är ett första steg i detta arbete. 1 propositionen redovisasnäringspolitikens inriktning på medellång sikt. Vidare redovisas de områden somär särskilt angelägna att beakta vid utformningen av en näringspolitik för ökadtillväxt. Emellertidredovisas också vissa konkreta förslag till åtgärder och förändringar. Dettagäller i första hand frågor som varit föremål för tidigare utredningar och därdet inte finns anledning att avvakta med förslag. Ipropositiotien betonas småföretagens stora betydelse för förnyelse och tillväxtliksom för dynamiken i näringslivet. Politiken föreslås bli inriktad på attstödja nyföretagande och minska hinder för småföretagens expansion. Särskilduppmärksamhet bör ägnas de teknikbaserade företagen och underleverantörerna. De regionalautvecklingsfondernas målgrupp föreslås bli utvidgad till att Prop.1989/90:1 omfatta i princip alla småföretag. Staten föreslås i fortsättningenfå tillsätta ledamöter i fondernas styrelser. Nyaregionala riskkapitalbolag föreslås för att förbättra småföretagens försörjningmed eget kapital. Utvecklingsfonderna, Småföretagsfonden och Norrlandsfondenblir ägare. Privat delägande eftersträvas. Småföretagsfonden föreslås få enmiljard kr. 1propositionen dras riktlinjer upp för bl. a. utvecklingsfondernas arbete med Teknisk utveckling och förnyelse Ettsärskilt treårigt program för verkstadsteknisk utvecklingsverksamhet påbörjas1990/91. STU:sinriktning koncentreras mot tillämpad teknisk forskning och teknisk utvecklingoch profileras ytterligare mot små och medelstora företag. Ökade satsningarföreslås för produktutveckling. Ipropositionen framhålls all det är en angelägen uppgift för Industrifonden attstödja teknikupphandlings- och underleverantörsprojekt samt EUREKA-samarbete.Särskild uppmärksamhet bör ägnas nyetablerade teknikbaserade förelag ochsmåföretag med kvalificerade utvecklingsprojekt. Fonden avseratt närmarestudera möjligheterna till ett ökat samarbete med banker för att utveckla sittredan etablerade stöd genom garantier. Detstatliga stödet till standardisering föreslås reformeras och öka. föreslås ett konsumentråd och ett arbetsmiljörådbli inrättade. Lagenom kontroll genom teknisk provning och om mätning kompletteras med ettbemyndigande för statens mät- och provstyrelse (MPR) alt även kunna ackrediteracertifieringsorgan. Bidraget till riksmätplatserna som fördelas av MPR föreslåsöka. Verksamhetenvid statens provningsanstalt (SP) föreslås fortsätta enligt de riktlinjer somlagts fast för treårsperioden /90-1991/92. SP föreslås öka sina insatsernär det gäller FoU-verksamheten och medverkan i det internationella samarbetetsärskilt inom . Ipropositionen redovisas omfattningen och utvecklingen av näringslivetsinvesteringar i utlandet och utländska investeringar i . Det föreslåsatt samrådet med de svenska internationellt verksamma storföretagenintensifieras beträffande frågor som rör internationalisering. I propositionenslås fast att den svenska lagstiftningen om kontroll av utländska företagsförvärv i ljusetav stundande förhandlingar om ett brett EES- Prop. 1989/90:88 samarbetemåste anpassas lill inlemationdll vedertagna principer. Del anges också all defackliga organisationernas möjlighet till informaiion och förhandling i sambandmed företagsförvärv måste öka. Förslag till lagstiftning i dessa frågor läggsdock inte fram . 1propositionen lämnas en redovisning för situationen i den statsägdaföretagssektorn. Det finns nu fömtsättningar för och behov av en mer aktivstatlig ägarpolilik i syfte all främja den ekonomiska tillväxten i vårt land.Förslag lämnas om all statens aktier i bl. a. de sju större hel- eller delägdaindustrikoncernerna överförs lill ell särskik förvallningsbolag. Härigenomskapas fömtsättningar för ett effektivt statligt ägarengagemang i de enskildabolagens utveckling och för medverkan i eventuell samverkan och struktureringöver företagsgränsema. Vidare föreslås att det nya för-valtningsbolagel skallges möjligheter att öka sin handlingsfrihet genom alt ta upp lån molkonvertibla skuldebrev. Förslagläggs också fram om en övergång lill aktiebolagsform för affärsverket FFV. 1bolagsform kommer FFV att arbeta på samma villkor som sina konkurrenter ochdärigenom läggs en god gmnd för en positiv utveckling av koncernen. Ipropositionen slås fast all infrastmktur är en viktig faktor för entillväxt-inriktad politik och för näringslivels utveckling. Utöver förslag tillanslag vad gäller väghållning och järnvägen för nästa budgetår redovisas deproblem och resursbehov som finns vad gäller vägar, jämvägar ochkollek-tivtrafikanläggningar. En infrastmkturfond föreslås för investeringar ijärnvägar och kollektivtrafik. Slutligen lämnas vissa förslag avseendefinansieringen på lång sikt av infrastmkturen. Förslagläggs fram rörande en rad anslag inför budgetåret il990/91. Del gäller främstområdena Småföretagsutveckling och Teknisk forskning och utveckling. Nya anslagföreslås för intemationellt samarbete på företagsområdet. Vidare föreslåsanslag inom kommunikationssektorn. Av följande tablå framgårvilka anslag för /91 som föreslås i propositionen samt - iförekommande fall - föreslagna anslagsramar för treårsperioden /91-1992/93eller ramar för (1000-lalkr. B4 Ålgärder för alt främja C4 Åtgärder för atl främja E5 Infriande av pensionsgaranli E6 Värdepappersskatt vid för- säljning av vissa aktier F3 Bidrag till Stiftelsen F8 Statens provningsanstak: F9 Bidrag till statens FIO Statens mät- och prov- F11 Statens mät- och prov- styrelse: Bidrag lill riks- F14 Bidrag till Standardiserings- F22 Industriell utveckling m. m. 1990/91 Prop. Drift och underhållav statliga vägar' 5 859900 Byggande av riksvägar 1512000 Byggande av länstrafikanlägg ningar 1041800 Bidrag till drift ochunderhåll av Bidrag till drift ochbyggnader av : Särskilda bärighets- höjande åtgärder' 669 900 D1.Drift oeh vidmakthållande av stat liga järnvägar 2 784000 2 895000 D3.Ersättningtill bankverket förvissa 189000 kapitalkostnader D4.Särskilda nyinvesteringar i stom- 68000 järnvägar Infrastmkturfond för transport sektorn 5000000 ' Drift av statliga vägar TidigareBidrag till drift av kommunala vägar och gator *Littera B9. Lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden. Härigenomföreskrivs atl punkt 7 övergångsbestämmelserna till lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden skall ha följande lydelse. 'Summan av de medel som enligt 27 § andra stycket första meningen fåröverföras till en lönla-garfondslyrdses förvakning skall för åren 1984 och 1987minskas med ell belopp om vardera året. Riksförsäkringsverketskall efter beslut av regeringen överföra sammanlagt av regeringen inrättad småföretagsfond. 1.Summan av de medel som enligt 27 § andra stycket första meningen fåröverföras lill en lönla-garfondsstyrdses förvaltning skall för åren 1984 och1987 minskas med vardera året ochför med 200 miljonerkronor. skall efler beslut av regeringen överföra delssammanlagt till en av regeringen inrättad småföretagsfonddels för åren 1990 tdl och med 1994 sammanlagt , fördelademed vardera år till samma fond. Dennalag träder i krafl . 'Senaste lydelse 1987:547. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:164) om kontroll genomteknisk provning och om mätning. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1989:164) om kontroll genom tekniskprovning och om mätning rff/i-att nuvarande 15 28 §§ skall betecknas 18 31§§, dels atl i 12 och 13 §§ saml i nya 18, 19 och 22 §§ orden "statensmäl- och provråd" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "statens mät- och provstyrelse"i motsvarande form, dels att de nya 21, 24 och 25 §§ skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 1517§§, samt närmast före nya 15 § enny rubrik av följande lydelse. Certifieringsorgan kan få bekräj-telse på sin kompetens och tillförlitlighetvid certifiering av produkter, kvalitetssystem eller personal (ackreditering). Ackreditering får också avse organ som utför besiktning eller liknandekontroll (kontrollorgan). Vad som i lagen sägs om certifieringsorgan tillämpasäven på kontrollorgan. Statens mät- och provslyrdse meddelar beslut om ackreditering ochföreskriver de villkor som skad gädaför verksamheten. Ackreditering meddelas eller tills vidare. Statens mät- och provstyrelse kan återkalla ackredileringen omcertifi-eringsorganel inte längre uppfyller fordringarna för ackrediteringeller i något väsendigt avseende bryter mot de villkor som gäller för verksamheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelarnärmare föreskrifter om ackreditering av certifieringsorgan. Ackrediterade laboratorierskall betala avgift till statens mät- och provråd för att läcka kostnadernaför ackredileringen och tillsynen. Ackrediterade laboratorieroch certifieringsorgan skall betala avgift lill statens mät- och provslyrdseför att täcka kostnaderna för ackredileringen och tillsynen. Statens mät och provrådsbeslut i ackrediteringsärenden enligt 12 och 13§§ och tillsynsärenden enligt 16§ får överklagas hos kammarrätten. Statens mät- ochprovstyrelses beslut i ackrediteringsärenden enligt 1213, 75 och 16 §§ ochtillsynsärenden enligt 19 § får överklagas hos kammarrätten. Betämmelsernai 23 25 §§ förvaltningslagen (1986:223) om hur beslut överklagas skalltillämpas också i fråga om beslut enligt 10 § av bolag eller annan juridiskperson. Återkallar statens mät-och provråd en ackreditering enligt 13 § andra stycket får rådet besluta altåterkallelsen skall gälla med omedelbar verkan. Återkallar statens mät-och provstyrelse en ackreditering enligt 13 § andra stycket eller 16 § andrastycket får styrelsen besluta alt återkallelsen skall gälla med omedelbar verkan. Denna lag träder i kraftden . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1989/90:88 Närvarande:statsråden , ordförande, och , S. , ,, R. , , , , G. , ,, , , , , Föredragande:statsråden och G. Proposition om vissa näringspolitiska frågor En samlad näringspolitik för ökad tillväxt Utgångspunkt Densvenska samhällsutvecklingen har präglats av enframgångsrik välfärdspolitik byggd på full sysselsättning, social trygghet ochrättvis fördelning. Medborgarnas välfärd har varit ett överordnatmål för den socialdemokratiska politiken och det yttersta syftet medregeringens insatser inom olika områden. Dettavar också den självklara utgångspunkten vid regeringsskiftet , då detlångsiktiga tryggandel av den allmänna välfärden saltes i förgrunden genom enpolitik som syftade till full sysselsättning och ett ökat sparande förekonomisk balans och framtidsbyggande. En summering av den tredje vägenspolitik visar på en otvetydig framgång inom vikliga områden. Genomden tredje vägens politik har den svenska industrin kunnat dra nytta av enförbättrad världskonjunktur. Det har genom en konsekvent politik varit möjligtatt successivt minska del statliga budgetunderskottet somarbetslösheten kunnat hållas på en historiskt sett, och i internationell jämförelse,myckel låg nivå. Som en följd därav har i dessa avseenden ell gottutgångsläge inför 90-lalet. Deekonomiska problem som vi slår inför är i flera avseenden av en annankaraktär än de som var vägledande för politikens utformning . Då vararbetslösheten mer än dubbelt så hög som , industriproduktionen snarastminskade och statens budgetunderskott uppgick till 90miljarder kronor. Då varinte heller insikten om miljöproblemens allvar tillräckliga. ärarbetslösheten rekordlåg, industriproduktionen härunder ökat ochstatens budget är i balans. Dagens problem har till betydande del sitt ursprungi en historiskt sett myckel långvarig högkonjunktur med påfallande tendenserlill överhettning. Dessaolikheter betyder emellertid inte alt problemen är mindre allvarli ga. Vi har en pris- och löneslegringslakl som inte långsiktigt är 12 förenlig medsamhällsekonomisk balans. Även om skillnaden minskat Prop. 1989/90:88 underdel är den svenska inflationen fortsalt hög i förhållande lillvåra konkurrentländer. De svenska företagens prisökningar har medförtförlorade marknadsandelar både på export- och hemmamarknaden. Samtidigtär sparandel i den svenska ekonomin otillräckligt. Förbättringen av denoffentliga sektoms ekonomi har inte kunnat uppväga en försämring av den privatasekloms sparande, vilket medfört ell betydande underskott i bytesbalansen. Föratl förtroendet för den svenska ekonomin skall kunna bibehållas är detnödvändigt all sparandel ökar och all vi därigenom kan uppnå balans i vårautrikes betalningar. Ominte dessa problem får sin lösning finns en risk all de ekonomiskafömtsättningarna snabbi försämras. Del är därför nödvändigt all med kraft ochinom alla relevanta områden utforma politiken för all motverka en sådanutveckling. 1 det arbetet krävs insatser av såväl kortsiktig som långsiktignatur. Behovet av ökad tillväxt Enviktig förklaring lill problemen i den svenska ekonomin är alt den ekonomiskatillväxten inte varit tillräckligt hög för att både sanera ekonomin och ökautrymmet för reformer öch privat konsumtion. Föratt klara den utmaning vi nu slår inför all utveckla välfärden med bibehållenbalans i ekonomin krävs därför en snabbare ekonomisk tillväxt. Genom ekonomisktillväxt skapas utrymme, inte bara för ökad privat konsumtion, ulan också förden offentliga sektorns verksamhet och ordentliga satsningar på en bättremiljö. Denekonomiska tillväxten är visserligen inget mål i sig, men en stark ekonomi är iflera avseenden avgörande för en tryggad välfärd. Detta visades inte minsl avutvecklingen under 1970-talels senare del, då sjunkande investeringar ochneddragningar av produktionen medförde en ökad utlandsskuld, sjunkandereallöner och en dramatisk försämring av det stalsfinansiella läget. Enstark ekonomi baserad på ekonomisk tillväxt är också nödvändig för att Sverigeskall kunna bibehålla ett betydande mått av nationell handlingsfrihet. Enstabil ekonomisk utveckling innebär att vi på viktiga samhällsområden harmöjlighet att med god framförhållning välja de lösningar som främjarövergripande politiska mål vad avser exempelvis sysselsättning och regionalbalans. Delär de enskilda människornas arbete som är grunden för den ekono miska tillväxten och för möjligheterna alt utveckla välfärden. Människor nas vilja till arbete är därför nationens viktigaste tillgång. Med denna utgångspunki har den socialdemokratiska politiken alltid byggt på princi pen all den tillväxt som skapas skall fördelas rättvist. Tillväxten får heller inte komma lill stånd på ett sätt som ger upphov till orättvisor och ökade klyftor i samhället. Det innebär bl. a. att sparande och kapitalbildning måste ske på sådana villkor alt kravet på en rättvis fördelning uppnås. Tillväxten förutsätter samverkan mellan olika parter i samhället och en rättvis fördel- 13 ning av resultatet ärockså nödvändig för alt alla skall känna delaktighet och Prop. 1989/90:88ansvar för utvecklingen. Denekonomiska tillväxten får inte komma lill stånd på bekostnad av andra merövergripande mål för samhällsutvecklingen såsom förbättrad miljö ochlivskvalitet. Målet är inte atl under alla förhållanden maximera den ekonomiskatillväxten. När det gäller att sätta gränser för olika verksamheter måstehänsyn las till människor och miljö. För att långsiktigt klara fullsysselsättning, förbättrad standard och social trygghet krävs det både en starkekonomi och en god livsmiljö. Motsättningamamellan dessa mål skall emellertid inte överdrivas. Tillväxten är i regel enfömtsättning för alt nå de välfärdsmål som satts upp inom olika områden. Ettökat ekonomiskt utrymme gör del lättare all exempelvis införa ny teknik somminskar energiförbmkningen och en negaliv miljöpåverkan. Del gör del ocksåmöjligt att bedriva en politik som minskar de regionala obalansema och stöderutsatta gmpper. Kritiken mot en hög ekonomisk tillväxt som ell mål kan såledestolkas som en kriiik mol ett alltför snävt sätt atl mäta tillväxten. Regeringenavser att tillsätta en utredning om hur miljöaspeklema bättre skallkunna komma till uttryck i nationalräkenskaperna. Detta bidrar lill ett bättrebeslutsunderlag när del gäller atl ge miljön en ökad vikt i ekonomiskaberäkningar och bedömningar. Ekonominsfunktionssätt och näringslivels utveckling är beroende av en rad olika beslutsom fallas av enskilda aktörer. Näringspolitikens uppgift är inte atl ersättade initiativ som las av individer och förelag. Den primära uppgiften är istället alt genom olika insatser aktivt främja /brw/-sätlningarna förnäringslivets förnyelse och den tillväxt som krävs för all trygga och utvecklavälfärden. Dettasker främst genom ansvaret för en väl fungerande infrastmktur och att denomgivning förelagen har all verka i präglas av klara regler som ger möjlighettill god framförhållning och flexibilitet. 1 vissa fall finns det emellertidskäl för samhället att la ansvar även för mindre generella insatser. För attdessa vid varje givet tillfälle skall bli så verkningsfulla som möjligt måsteutrymme finnas för atl anpassa åtgärderna lill de problem som är specifika fören viss gmpp av företag eller en bransch. Det kan gälla exempelvis riktadeutbildnings- och finansieringsinsatser. Ekonominsolika delar kan inte betraktas som inbördes oberoende. Om fömtsättningarna förverksamheten inom en sektor förändras får del i regel effekter även inom andraområden. Näringspolitiken kan därför inte avgränsas lill insatser som är direktriktade till förelag. Arbetet med atl stärka och utveckla svenskt näringslivmåste ses i ell bredare perspektiv, där insatser inom skilda områden och påolika nivåer samverkar för att skapa gynnsamma förhållanden. Ianslutning till årets budgetproposition redovisades vissa förändringar avseende regeringens arbetsformer, vilket bl.a. innebar att en särskild slalsrådsgmpp bildades för samordning av de näringspolitiska frågorna. Gruppensarbete kommer inledningsvis att inriktas på utformningen av en Prop. 1989/90:1långsiktig och sammanhållen strategi för att främja näringslivets utvecklingoch den ekonomiska tillväxten. Detta kommer bl.a. att innebära en analys av deförändringar som på olika sätt kan tänkas påverka ekonomins funktionssätt under1990-lalel och en fortlöpande utvärdering av olika näringspolitiska insatser.Flera olika områden såsom kommunikationsväsendet, energiförsörjningen,utbildningsfrågor och den ökade internationaliseringen är därvid av intresse.Detta innebär alt olika typer av insatser kan aktualiseras vid sidan av de somvanligen ansetts förknippade med näringspolitiska initiativ i en snävaremening. Bland annat måste höga krav ställas på tillväxtens kvalitet ochinnehåll. Arbetet måste även innefatta en öppen dialog med företag, myndigheteroch anställda. Deförslag som läggs fram är ett första steg i detta arbete. I det följanderedovisas först näringspolitikens inriktning pä medellång sikt och därefter deområden som kan anses särskilt angelägna alt beakta vid politikens utformning.Min avsikt är all , med dessa riktlinjer som utgångspunkt,återkomma med ytterligare förslag ägnade att främja fömtsättningarna för enökad tillväxt. Iföreliggande proposition redovisas emellertid också vissa konkreta förslag tillåtgärder och förändringar. Det gäller i första hand frågor som varit föremålför tidigare utredningar och där det inte finns anledning alt avvakta medförslag. Näringspolitiska riktlinjer Politikens allmänna inriktning Denpotentiella BNP-tillväxlen bestäms av hur tillgången på arbetskraft förändrasoch av produktivitetsutvecklingen. Enkelt uttryckt innebär det alt vårtvälstånd ytterst är avhängigt hur myckel vi får ut av de resurser vi sätter ini olika typer av produktion. En produktivitetsökning kan utnyttjas på olikasätt. Den gör del möjligt att producera mer med en given arbetsinsats, men kanäven utnyttjas för all producera lika mycket med en mindre arbetsinsats.Förändringar i produktiviteten påverkar därför, på ett sätt, vårhandlingsfrihet i en rad avseenden, exempelvis förutsättningarna för reallöneökningaroch en förkortning av arbetstidens längd. Denlåga tillväxttakten i svensk ekonomi är i betydande utsträckning betingad avatt produktivitetsutvecklingen vant alltför svag.Näringspolitiken måste därför i ökad utsträckning inriktas på åtgärder somstimulerar ett ökat utbyte av insatta resurser i befintliga verksamheter. a. genom insatser som påverkar faktorer relaterade till tekniska ochorganisatoriska lösningar saml arbetskraftens yrkesskicklighet. Eftersom produktivitetsutvecklingenskiljer sig ål mellan olika förelag och sektorer, bestäms tillväxten / ekonomin som helhet inte bara av pro duktivitetsutvecklingen i enskilda företag och sektorer utan också av hur den relativa storleken på dessa förändras. Därför måste en samlad närings politik för ökad tillväxt även omfatta ålgärder som främjar rörhghet och 15 flexibilitet.Denna typ av insatser är dessutom viktig för att påverka utbudet Prop.1989/90:88 av arbetskraft, vilket varierar med dels den demografiskautvecklingen i form av födelsetal, åldersstmktur, migration m.m., delslagstiftning och avtal vad avser arbetstidens längd, sjukfrånvaro samtmänniskors val mellan arbete och frilid. Regeringenhar givit en särskild delegation i uppdrag all studera produktivitetsfrågorna.Delegationen skall kartlägga förhållandena samt föreslå åtgärder som leder tillförbättringar. Utvecklingensåväl inom landet som i vår omvärld innebär att fömtsättningarna förföretagens verksamhet ständigt förändras. Näringslivet ställs införnya krav, vilket innebär all näringspolitiken fortlöpande måste anpassas lillde nya villkor som gäller. En långsiktig näringspolitisk strategi måste la sinutgångspunkt i de områden som är av övergripande betydelse för näringslivelsframtida möjligheter och där insatser från samhällets sida aktivt kan bidratill en positiv utveckling. Parallellt med aktiva insatser inom viktiga områdenkrävs en fördjupad analys av framtida krav och en ständig utvärdering avmöjliga framkomstvägar. Sverigeär en relativt liten och gentemot omvärlden öppen ekonomi. Vidnäringspolitikens utformning är det därför nödvändigt att beakta de förändringarsom sker på internationell nivå. Vi har upplevt en ökadgrad av internationalisering, vilken tydligt markeras av de västeuropeiskaländernas intensifierade strävan all förverkliga en enhetlig marknad. Sverigedeltar aktivt i detta arbete, bl. a. genom de förhandlingar som förs mellanEFTA och EG i syfte att etablera ell europeiskt ekonomiskt samarbetsområde,EES. När del gäller lorde utsikterna till snabba ekonomiska framstegvara begränsade, vilket inte hindrar att den omdaning som där sker på ettpåtagligt sätt kan påverka fömtsättningarna för svenskt näringsliv. Ettviktigt led i ekonomiska förnyelse är uppbyggnaden av en moderninfrastmktur och industri. Svenska förelag ligger mycket långt framme inomdessa områden, vilket borde öppna betydande möjligheter för avsättning avsvenska industriprodukter. Sverigehar mycket all vinna på öppna och goda relationer med omvärlden. Möjligheternaall genom frihet i handelsutbytet utnyttja en internationell arbetsfördelninghar alllid varit av stor betydelse för välfärdsutvecklingen i vårt land ochdel finns inga skäl alt ändra vår i gmnden positiva inställning tillinternationaliseringen. Undersenare år har såväl svenska företags investeringar i utlandet som utländska företags investeringar i ökat i omfattning.