prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Statenär huvudman för den gmndläggande högskoleutbildningen på läkarlinjen saml förforskamtbildning och forskning inom det medicinska området.Landstingskommunerna samt vissa kommuner som inte ingår i någonlandstingskommun är huvudmän för den offentliga hälso- och sjukvården. Denkliniska utbildningen och forskningen kan endast bedrivas i anslutning tillsjukvården. Verksamheterna är där starkt integrerade med varandra. Detta medförall staten och huvudmännen för den offentliga hälso- och sjukvården måste samverka,vilket bl. a. innebär all landslingskommunema vid planering av hälso- ochsjukvården skall beakta läkarutbildningens och forskningens behov. Statenbetalar till de berörda sjukvårdshuvudmännen ersättningar som skall gekompensation för de kostnader dessa får genom all utbildning och forskningbedrivs inom sjukvårdsorganisationen. Ersättning lämnas enligt nuvarande avtalför såväl drifl-som investeringskostnader. Samarbetetmellan staten och sjukvårdshuvudmännen kring klinisk utbildning och forskninghar tidigare skett i en rad olika former. Samarbetet kom allregleras i ett antal avtal med olika sjukvårdshuvudmän. Under 1960-taletbörjade staten alltmer eftersträva att detta samarbete i ökad utsträckningskulle bedrivas efter mer enhetliga linjer. sioner om det fortsattasamarbetet kring klinisk utbildning och forskning har kunnat ske isamordnade former mellan staten och sjukvårdshuvudmännen, som för ändamåletskapat en särskild gemensam lill Landstingsförbundetknuten förhandlingsdelegation. Senast har gällt avtal om samarbete om läkamlbildning och forskning saml ortsvisa avtal (prop. 1984/85:28, SoU 7, rskr. Ersättningarna har fastställts genom förhandling mellan sjukvårdshuvudmännens represen tanter och staten företrädd av statens förhandlingsnämnd (SEN). För alt invesleringsersällning skall kunna lämnas har gällt all förslag lill bygg nadsarbeten och till anskaffning av utmstning upprättats av sjukvårdshu vudmännen i samråd med gande (NUU) och godkänts av nämnden. Driflersätlningama till deberörda sjukvårdshuvudmännen i , ,, , ,och uppgår till 949 milj. kr. Hämtöver tillkommerinvesteringsersättningar som för /90 preliminärt beräknats tillca 70 milj. kr. Sjukvård, utbildning och forskning bedrivs i nära samverkan vids.k. upplåtna enheter, som oftast är knutna tik undervisningssjukhusen. Destatliga driflersätlningama kan beräknas huvudsakligen avse kostnader för denkliniskt medicinska forskningen ca 800 milj. kr. ca 150 milj. kr. kanberäknas huvudsakligen avse den kliniska delen av läkamlbildningen m. fl. utbildningar som bedrivs inom ramen för hälso- och sjukvårdsorganisationen. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Regeringenuppdrog ål en särskild utredare' att se över systemet förersättning till sjukvårdshuvudmännen för vissa kostnader i samband med lakar-och tandläkamtbildning samt medicinsk och odonlologisk forskning. Tillutredaren knöts en gmpp sakkunniga med bl. a. företrädare för berördasjukvårdshuvudmän. Utredningsuppdraget redovisas i betänkandet (SOU 1989:29)Samarbete kring klinisk utbildning och forskning inför 90-lalet. Utredningenhar analyserat nuvarande driflersättningar med avseende på storlek ochfördelning mellan sjukvårdshuvudmännen. Utredningen har därvid inte kunnatkonstatera alt några avvikelser från nuvarande ersättningsnivå till var och enav berörda landstingskommuner/kommuner är motiverade. Utredningen föreslår motbakgmnd härav all ersättningarna lill sjukvårdshuvudmännen skall beräknas medutgångspunkt från nuvarande ersättningsbelopp. Utredningen föreslårvidare atl den ekonomiska regleringen av kosl-nadsnivåförändringarfortsättningsvis skall ske enligt de principer för pris-och löneomräkning somgäller för anslagen till högskolan för forskning/for-skamtbildning samt förgmndläggande högskoleutbildning. Underlag för pris- och löneomräkning skallvara de förslag för anslagen Medicinska fakulteterna samt Utbildning förvårdyrken som lämnas av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) i anslagsframställning. 1 underiaget för beräkning avpris- och löneomräkning skall även beaktas löneutvecklingen hossjukvårdshuvudmännen för vissa personalgrupper som i särskilt hög grad las ianspråk för klinisk utbildning och forskning. UHÄ föreslås åläggas uppgiftenatt bl.a. med utgångspunkt från kostnadsberäkningar inom lill regeringen inge anslagsframsläkning för de statliga driftersällningarnalik sjukvårdshuvudmännen. Denekonomiska regleringen med anledning av ändrad omfattning av den kliniskautbildningen föreslås schabloniseras och beräknas utifrån ett bestämtersättningsbelopp per tillhandahållen utbildningsplats. Detta belopp föreslåsför utbildningsplats på läkariinjen vara . Den ekonomiska regleringenmed anledning av ändrad omfattning av den kliniska forskningen föreslås ske pågmndval av lokala överenskommelser mekan berörda sjukvårdshuvudmän ochhögskoleenheter om de ersättningsbelopp som bör lämnas vid inrättande avkliniska professurer. Med klinisk professur bör i detta avseende enligtutredningens mening jämställas professur inom teoretiskt ämnesområde i den måninnehavaren har sin verksamhet inom utbildning och forskning lokaliserad likenhet hos sjukvårdshuvudmannen. Dessa tjänster inrättas under fömtsättning allriksdag och regering accepterar de lokala förslagen och beviljar erforderligamedel för ändamålet. Motsvarande föreslås gälla vid omprövning av professurer. Utredningenlägger vidare fram förslag om ökat högskoleinflylande på lokal nivå om hurekonomiska och andra resurser av gemensamt intresse för högskolan ochsjukvårdshuvudmannen skak utnyttjas. Utredningen föreslår därvid bl.a. alt delforskningsulrymme som kan beräknas inom ramen för driftersällningarna avseendede kommunalt anställda läkama fortsättningsvis preciseras i termer avläkararbetstid för forskning. Delta forskningsulrymme, som tiks vidareberäknats uppgå , föreslås fördelas selektivt till demest lovande forskningsprojekten. Detta moisvarar i storleksordningen trehundra årsverken. Fördelningen föreslås ske med ell starkt ökat inflytande förde lokala högskoleorganen. Årligaverksamhetsredovisningar om den kliniska forskningsverksamheten vidundervisningssjukhusen föreslås fortsättningsvis utarbetas och publiceras isamarbete mellan de lokala sjukvårdshuvudmännen och högskoleenhetema. Enligtnuvarande regler kan tjänster för utbildning och forskning vad avser denkliniska delen endast knytas till vissa i centrak träffade avtal angivna s. k.upplåtna enheter. Utredningen föreslår alt frågan om vilka enheter inomsjukvårdsorganisationen som skall användas för klinisk utbildning ochforskning fortsättningsvis i sin helhet regleras genom överenskommelser mellanhögskoleenheterna och de lokala sjukvårdshuvudmännen. Detta får betydelse förde läkartjänster som inrättas vid dessa enheter inom den landstingskommunalahälso- och sjukvården, vad avser l.ex. behörighet, tillsättning m. m. Utredningensförslag om lokala överenskommelser om de s. k. upplåtna 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. enhelema skall enligtutredningen ej påverka de statliga driflersättningar- Prop. 1989/90:90 nasstorlek. Förslaget avser atl skapa fömtsättningar för ell mer ändamåls- Avsnitt 17 enligt utnyttjande av tillgängliga resurser. Självfallet fömtsättsall även i Utbildningsdep. ett mer decentraliserat syslem den kliniskaforskningen hos varje sjukvårdshuvudman liksom nu i huvudsak koncentreras lillett mindre antal enheter. En för högskolan och sjukvårdshuvudmannen gemensamplanering rörande lämpliga utbildningsplatser inom den samlade hälso- ochsjukvårdsorganisationen skulle vidare underlättas. Utredningensförslag innebär en omfattande decentralisering av systemet fördriflersätlningama. I utredningens perspektiv synes nuvarande starktcentraliserade och delaljslyrda syslem för invesleringsersättningar-na intevara stmkturdlt ändamålsenligt. Utredningen föreslår mol bakgmnd härav allinvesleringsersätlningarna fortsättningsvis schabloniseras och tillförs driflersätlningamalill sjukvårdshuvudmännen. Delnya systemet för samarbete mellan huvudmännen bör enligt utredningen ihuvudsak kunna gäka även för klinisk odonlologisk utbildning och forskning. Ellgenomförande bör emellertid senareläggas bl.a. mol bakgmnd av den pågåendeöversynen av landvårdsutbildningarna och den odonlologiskaforskningsorganisationen. En sammanfattning av remissyttrandena finns tillgängligi . Utredningensförslag får ell starkt stöd från högskolemyndigheterna och medicinskaforskningsrådet. Bedömningen är all förslaget innebär en väsentligefiektivisering och bör kunna leda lill ett förbättrat resursutnyttjande inomnuvarande ekonomiska ramar. och avstyrker stora delar avutredningsförslaget huvudsakligen utifrån sjukvårdspolitiska utgångspunkter.Sjukvårdshuvudmännen accepterar genomgående utredningsförslaget som enhelhetslösning och som en förbättring jämfört med nuvarande syslem. är positivt inställt lill utredningens förslag. Ersättningarnatill sjukvårdshuvudmännen finansierar vikliga basresurser för såväl kliniskutbildning som forskning. Ersättningarna avseende forskning utgör av detotala statliga kostnaderna för medicinsk forskning eller ca 800 milj. kr. Deytteriigare statliga medel - i form av anslag lill de medicinska fakulteterna,medicinska forskningsrådet och olika sektorsforskningsorgan som står till förfogandeför den medicinska forskningen i beräknas /90 uppgåtill ca 1 200 milj. kr. Delföreslagna systemet ger förbättrade fömtsättningar för att ersätt ningarna lill sjukvårdshuvudmännen står i samklang med den statliga forsknings- och utbildningspolitiken i stort. skapas bättre fömt sättningar för överblick och kontroll av verksamhetens kostnader. Påtagli ga svagheter i nuvarande system för samarbete mellan staten och berörda 224 sjukvårdshuvudmänaktualiseras bl.a. när nya professurer i kliniska ämnen inrättas och närläkamtbildningens dimensionering ändras. Del föreslagna systemet innebär på ett tidigt stadium i beslutsprocessen får kännedom om samtligakostnadskonsekvenser inför beslut om ändrad omfattning av den kliniskautbildningen och forskningen. Detföreslagna systemet bygger på etl ömsesidigt intresse från sjukvårdshuvudmännensoch statens sida all tillsammans utveckla den starkt integrerade verksamhetenoch bättre utnyttja gemensamma resurser. En avgörande fördel med de föreslagnasamarbetsformerna på lokal nivå är atl de på ett bättre säll än tidigaregaranterar ett resursutrymme för den kliniskt medicinska forskningen.Högskolans inflytande på fördelningen av tillgänglig läkararbetstid för forskningstärks vidare väsentligt. Detta bör leda till etl bättre utnyttjande av desamlade resurserna för den medicinskt kliniska forskningen. Forskningstidenskall fördelas lokak med beaktande av vetenskapliga kvalitetskrav och isamklang med de forskningsprioriteringar som görs inom högskolan. De mtinersom utvecklas i detta sammanhang skall vara sådana att uppföljning ochutvärdering av verksamheten möjliggörs. UHÄ skall på lämpligt sätt följa hurdet nya systemet tillämpas vid de olika högskoleenheterna. Utredningensförslag bör enligt regeringens mening genomföras. Beslut om vilka enheter somupplåts för utbildning och forskning bör fortsättningsvis fallas lokalt.Investeringsersättningarna bör vidare på förordat säll tillförasdriftersättningarna. Avvägningen mellan olika typer av resursslag börfortsättningsvis göras lokalt. Samarbetet mellan de lokala sjukvårdshuvudmännenoch högskoleenhetema kring bl. a. utmslningsfrå-gor underlättas härmed, vilketleder lill ett mer rationellt utnyttjande av anvisade medel. Ettnytt samarbdsavtal med sjukvårdshuvudmännen om läkarutbildning och forskninghar träffats . Samarbetsavtald bygger på utredningensförslag. Regeringen har godkänt avtalet för statens del.Samarbeisavtalel är fogat lill denna proposition som bilaga 2. Beräkningarav medelsbehov för /91 redovisas under anslaget E 13. Vissaersättningar för klinisk utbildning och forskning m. m. Delnya systemet får vissa organisatoriska konsekvenser bl. a. för denförhandlingsverksamhd som främst bedrivs av statens förhandlingsnämnd.Regeringen har låtit utreda den framtida organisationen avbl.a. Utredningens förslag redovisas ibetänkandet (SOU 1989:91) Statligt förhandlingsarbete. Utredningen föreslåratt förhandlingsnämnden avvecklas. Chefen för har ibudgetpropositionen 1990 förordat att utredningens förslag genomförs. Molbakgmnd av all formerna för de tidigare investeringsersättningarna förläkamlbildning och medicinsk forskning ändras bortfaller vidare behovet som därmed kan avvecklas.Förhandlingarom statliga ersättningar till klinisk odonlologisk utbildning ochforskning kommer härefter alt ske i annan organisatorisk form. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. 15 1989/90. 1 saml Nr 90 Delintemalioneka forskningssamarbetet har utvecklats kraftigt under de senasteåren. En utförlig redovisning av denna process har givils i del föregående.Inte minsl för gmndforskningssamarbetet kan den nya politiska situationen ibåde Väst- och innebära hell förändrade fömtsättningar. Naturvetenskaplig, tekniskoch medicinsk forskning fömtsätter i ökande omfattning forskningsutruslning somär så dyrbar att den inte kan införskaffas av ell enda land och dess forskare.Västeuropa har behandlat dessa problem föredömligt. Redan kort lid efler andravärldskriget började man planera den gemensamma kärnforskningsanläggningenCERN, som sedan utvecklats lill världens ledande laboratorium i sin art. MedCERN som modell har flera europeiska samarbelsprojekl därefter initierats blandannal avseende rymdforskning, astronomi och molekylärbiologisk forskning. Den oerhörda tillväxten avden samlade kunskapsmassan innebär också ell motiv för inlemalioneklforskningssamarbete. Enskilda forskare överblickar inte längre hela sillforskningsfält. Etl intensivt samarbete med kolleger blir nödvändigt. Modemadatoriserade kommunikationer gör atl detta nu lätt låter sig göra även överstora avstånd. Högskolor ochforskningsråd har redovisat en rad uppgifter om omfattningen och utvecklingenav det internationella forskningssamarbetet. Av dessa framgår all delinternationella forskningssamarbetet är utomordentligt omfattande, all del harhög prioritet inom forskarsamhället och all del ökar snabbi. Särskilt snabbiökar samarbetet med EG-ländema. Inom forskningen är intemalioneka kontakter enfömtsättning för vitalitet och hög kvalitet. I följande diagram redovisasomfattningen av svenskt dellagande i konventions- eller avtalsbundetgmndforskningssamarbele i . 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. U.91% .t--- @ div. naturvetenskap m högenergifysik S astronomi S EG-sa.marbete 4,.-'''' Europeisktgrundforskningssamarbete /90. Fördelning på områden. Rapporten ochEuropa det vetenskapliga samarbetet Somnämnts i del föregående har () på regeringens uppdragutarbetat rapporten och del vetenskapliga samarbetet.Akademien har i denna redovisat ett antal förslag som väl ansluter till ochkompletterar de förslag som lämnats av högskoleenheter och forskningsråd.Rapporten ger också en fyllig beskrivning av det nuvarande samarbetetsomfattning och inriktning. föreslår en rad förstärkningarför all utvidga och stimulera svenska forskares intemalioneka kontakter. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Intemationellakontakter redan i forskamtbildningen är väsentliga för kvaliteten iutbildningen. Sådana måste därför ingå som en naturlig del i denna.Forskarstuderande har ofta svårare all få medel för resor och verksamhetutomlands än mer etablerade forskare. De forskarstuderandes situation måstedärför särskilt uppmärksammas. finns vissa särskilda medel för stöd lillintemationalisering av forskamtbildningen m. m. Dessa fördelas av Svenskainslilulel (SI) och uppgår innevarande budgetår lill 6,2 milj. kr. Verksamhetenfungerar väl och SI föreslår i sin anslagsframställning en betydandeuppräkning av beloppet. har i sin utredning ochEuropa det vetenskapliga samarbetet också föreslagit en betydanderesursökning för detta ändamål. Regeringen föreslår en sammanlagd ökning avSl:s medel härför med 6 milj.kr. för perioden /91-1992/93. Vissaav de europeiska slorforskningsanläggningama kommer att inledaeller utvidga verksamheten. Den europeiska synkrotron-Ijuskäkan, ESRF iGrenoble, som är under uppbyggnad, kommer all las 1994. Europeiskasydobservatoriet () bygger ett världsunikl teleskop i , (VLT), där den första etappen kommer att vara klar . Regeringenföreslår en ökning av bidraget lik dessa anläggningar med 9 milj. kr. Beträffande övrigaintemationella forskningsanläggningar, t. ex. och det molekylärbiologiskalaboratoriet i (EMBL) kommer inga väsentliga utvidgningar ellerförändringar av verksamheten att ske . Motsvarande gällerden europeiska rymdorganisationens () vetenskapliga program, där ettministermöle lade fast riktlinjerna för verksamheten underden första hälften av 1990-lalel. , som invigt sin nyastoraccderalor LEP, Large Electron Positron Cokider, behöver dock under denärmaste åren fatta beslut om verksamhetens inriktning efter LEP. Etteuropeiskt ministermöle förbereds för all la ställning härtill. Forskningssamarbete medde europeiska gemenskaperna Forskningssamarbetetmed de europeiska gemenskaperna, EG, innefattar inom gmndforskningsområdel enrad projekt inom EG:s stora ramprogram för forskning. nytt ramprogram, omvilket beslut fattals kommer all successivt ersätta detnuvarande programmet. Både samarbete på programnivå och på projeklnivåförekommer. Programnivå-samarbete innebär alt deltar i sammautsträckning som EG:s medlemsstater och betalar en avgift som relateras . Regeringens förslag innebär, dels fortsall programnivåsamarbeteinom ramen för fusionsforskningsprogrammet saml programmen SCIENCE och SPES,dels förstärkningar till forskningsråden för projektsamarbete med sammanlagt21,8 milj. kr. /91 - 1992/93. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Regeringenhar i del föregående särskilt framhållit vikten av all följa upp aktuellapolitiska förändringar i framförallt med olika insatser för ettutökat forskningssamarbete. Särskilt vad avser våra grannländer runt Östersjönfinns anledning bygga upp ett samarbete som inte varit möjligt.Intresset för ell samarbete är också myckel stort i berörda länder, både molbakgrund av den geografiska och den kukurdla närheten och mol bakgmnd avgemensamma problem, t. ex. miljöförstöringen. Ävenvad gäller en rad andra länder utanför kretsen av våra stora samarbetsländer iEuropa och finns anledning verka för utökade kontakter. Medelerfordras i första hand för atl inventera och bygga upp olika former avbilateralt samarbete. När verksamheten har funnit sina former bör den fortsattafinansieringen av det utbyte som bedöms vetenskapligt intressant ske viareguljära medel, i första hand råds- och fakultetsanslag. Regeringensförslag innebär en förstärkning av resurserna för bilateralt forskningssamarbetemed . Huvuddelen av medlen bör avse samarbete med . Språket ar ofta enbarriär, när det gäller atl föra ut svenska forskningsresultat inom humanioraoch samhällsvetenskap i del internationella forskarsamhället. Särskik stöd bördärför ges till översättning av svenska forskningsrapporter till andra språk.Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet föreslås få 1 milj. kr. De i , och får förstärktaresurser. Medövriga nordiska länder finns både etl omfattande formaliserat samarbete, bl agenom del nordiska ministerrådet och ell mer informellt samarbete, t.ex. genomforskningsrådens olika samarbetsorganisationer. invigdes detnordiska optiska teleskopet (NOT) på . Inom ramen för studerande-och läramtbylesprogrammd NORDPLUS, som primärt avser grundläggande utbildning,knyts kontakter av värde även för ett forskningssamarbete. Ellutökat nordiskt samarbete inom polarforskningen planeras. Detta Prop.1989/90:90 gerbl a förutsättningar för en ansvarsfördelning avseende Anlarklisexpe- Avsnitt17 dilioner,där , och kan alternera som huvudansvari- Utbildningsdep. ga för expeditioner. Detta innebär en väsentligt ökad efifektivilet och kapacitet för ländernas pågående forskningsprojekt. Kostnadernaför del internationella samarbetet utgör i allmänhet en integrerad del av demedel som de ansvariga forskningsbeviljande organen anvisar. Endast i de fak dåmedverkan innebär en avlalsreglerad avgift, oberoende av de vetenskapligaprioriteringarna, finns anledning all särbehandla medelsanvisningen lillintemationellt samarbete. För sådana utgifter har det särskildaförslagsanslaget Europeisk forskningssamverkan inrättats. Hämtöver harregeringen genom särskilda förstärkningsinsatser lyft fram områden som bedömsvara i behov av särskilt stöd . antal sådanaområden har redovisats i det föregående. Regeringenger del internationella forskningssamarbetet hög prioritet. Avresursförstärkningarna för grundforskning avser 67,8 milj. kr. verksamhetersom direkt utgör internationellt samarbete. Insatserna inomgrundforskningsområdet och deras fördelning på olika områden redovisas inedanstående diagram. 6oJ 50 -40 - Q ökning 90/91-92/93 Anslag 1989/90 3te Stipendier i ( forskarutbildningen Förstärkningarav internationellt grundforskningssamarbete 1990/91 1992/93. Regeringensförslag kommer all ge väsentligt förbättrade förutsättningar för svenskainsatser inom del internationella forskningssamarbetet. Huvuddelen av deinternationella kontakterna planeras dock direkt av forskarna själva och avresursförddande myndigheter. Regeringen utgår från att ansvariga myndigheterbeaktar behovet av etl förstärkt internationellt samarbete vid fördelningen avde förstärkningar som kommer forskningen till dd. 17.1.13Ärendet till Prop. attriksdagen antar förslagen lill Utbildningsdep. 1. lag om ändring i högskolelagen(1977:218), 2. lag om ändring i lagen (1982:764)om vissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunala hälso- ochsjukvården som har upplåtits för gmndläggande utbildning av läkare, m. m., 3. altstudiemedel fr.o.m. inte längre skall utgå för forskamtbildning. 17.2 Anslagsberäkningar för forskning och forskarutbildning Ibudgetpropositionen har medel för forskning och forskamtbildning m.m. endastberäknats preliminärt. I del följande redovisas förslag lik anslag /91 samt lill resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och1992/93. Sammanfattningav budgetförslaget för grundforskning och forskarutbildning inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde Regeringensförslag avseende gmndforskning och forskamtbildning inomutbildningsdepartementets ansvarsområde innebär en sammanlagd resursförstärkningom 635 milj. kr. för perioden /91-1992/93. Förslärkningama fördelar sigenligt nedanstående sammanställning på insatser direkt för gmndforskning ochforskamtbildning och på andra insatser för långsiktig kunskapsuppbyggnad. Förstärkningarför grundforskning ocli forskarutbildning 1990/91 1991/92 1992/93 (milj kr) Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. Medicinska forskningsrådetNaturvetenskapliga forskningsrådet Statens delegation för rymdverksamhet Bilateralt forskningssamarbete Internationalisering avforskarutbildningen Vissa insatser inom högskolan Forskartjänster inomhumanistisk och matematisk-naturvetenskaplig fakultet Forskningsstödjandeåtgärder vid mindre Rörlig resurs för lärare inom den kommu- nala delen av högskolan Vissa insatser Jor långsiktig kunskapsupp- Forskning om äldre m. m. 3,8' ' Varav2,8 milj. kr. finansieras genom omfördelning av vissa medel under civildepartementetshuvudtitel. Förstärkningarnafördelar sig på områden i enlighet med nedanstående Prop. 1989/90:90 sammansläkning. x/y/f//fiåK: B Lokaler och ulrusining Q Vissa insatser inom högskolan Resursförstärkningaravseende ansvarsområde 1990/91-1992/93. Medlenför forskning och forskarutbildning kommer vid bifall till regeringens förslagatt fördelas på följande sätt under budgetåren 1990/91 1992/93. Förbudgetåren 1991/92 och 1992/93 har endast ökningsbeloppen till följd avregeringens reformförslag redovisats. Medelfor forskning och forskarutbildning fördelade på fakulteter (mctsv.) fakulteterna m. m. fakulteterna m. m. Medel för forskningsråden m. m. Forskningsråd m. m. viss ersättning för klinisk