prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Att jordbmket i kan överleva under någoriunda rimliga villkor, är inte bara ett länsintresse. ------ Enbegränsad nedgång i produktionen skulle i sådan grad mins ka basen för förädlingsindustrin att enheterna i skulle tvingas lägga ned. Detta skulle skapa ett regionalpolitiskt problem av avsevärda proportioner. Vivill i detta sammanhang erinra om att i tidigare ställningstaganden frånriksdagen produktionsnivå fastställts som mål för jordbmket i norraSverige. Denna målsättning bör bestå även om den nuvarande produktionen ärlägre. Enrevision av områdesindelningen för prisstöd bör ske och kan lämpligengenomföras i anslutning till besluten om den framtida livsmedelspolitiken.Storsjöområdet bör med hänsyn till klimat- och produktionsförhållanden klassasupp. 10.55-------------------------------- Länsstyrelseni : Avvecklingen av den internamarknadsregleringen kommeratt leda till fallande producentpriser särskilt iNorrlands inland. När jordbraksinkomsten som i huvudsak kommer från animalieproduktionminskar kraftigt kommer också incitamentet att bo kvar i glesbygd att minska.De snabbt ökande transportkostnaderna både vad avser gods- ochpersontransporter verkar också i negativ riktning settutifrån glesbygdsbefolkningens synpunkt. Länsstyrelsenanser att effekterna av den nya jordbrukspolitiken leder Prop. 1989/90:146till en minskad sysselsättning i glesbygden i och att det Bilaga 2 krävs kompletteringar för att mildra effekterna. Möjligheternatill viss prisutjämning mellan olika mejeriprodukter och fraktbidraget har haft en avgörande betydelse för att upprätthålla produk tionen i glesbygden.- Föratt mildra de negativa effekterna av en avreglering föreslår attbudgetmedel anvisas för att även fortsättningsvis kunna kompensera i förstahand de höga insamlingskostnaderna i länets inland. ---- Detär enligt mening angeläget att det tillskapas möjligheteratt ytterligare stödja animalieproduktionen i skogslänen. ---- Detfinns en risk för att eventuell överproduktion vid de stora anläggningarnablir föremål för dumpingtendenser i norra . anser därföratt regeringen bör utarbeta ett regelsystem som kan träda i kraft om en sådansituation uppstår. Förenklad prisutjämning på mjölk och möjlighet tillgemensamt ansvar för export för att undvika att blir en dumpingmarknadför överskott söder ifrån bör vara inslag i ett sådant system. ---- Åldersfördelningeni norr är klart mera ogynnsam än i övriga delarav landet.-- ---- Länsstyrelsenförordar därför att ett särskilt investeringsstöd till jordbmketi norra inrättas i syfte att underlätta generationsväxlingar ochstörre investeringar. ---- Länsstyrelsenvill understryka vikten av att de nya stödformer somtillförs det norrländska jordbmket blir värdesäkrade fullt ut. 10.56Länsstyrelsen i : I finns livsmedelsindustrinlokaliserad till kustområdet. De långa avstånden till länets inlandsföretagmedför relativt höga transportkostnader som i synnerhet drabbarmjölkproducenterna. Enfullständig och snabb avveckling av det interna regleringssystemet medför med stor sannolikhet stora och svåröverskådliga omställnings problem. --- Föreslaget investeringsstöd till småskalig förädling ger Av både beredskaps- och regionalpolitiska skäl bör ettsärskilt fraktstöd införas i samband med avvecklingen av nuvaranderegleringssystem. Länsstyrelsenanser att tidigare av fastställt produktionsmål för dvs.1984 års produktion bör eftersträvas. Norrlandsstödetbör kompletteras med ett stöd som bygger på regionens faktiskaproduktionskostnader. Länsstyrelsenföreslår reducerade egenavgifter . Stödmåste också i fortsättningen kunna lämnas till kombinationsföretag och"mjuka" investeringar i hela länet. Länsstyrelsenföreslår att glesbygdsstödet döpes om till landsbygdsstöd. Lansstyrelsenanser att medlen (lOOmilj. kan med fördel överföras från tidigare åtgärdsprogram till glesbygdsstödet . 10.58Delegationen för glesbygdsfrågor:-------------- Delegationen an- 119 ser att den ökning avglesbygdsstödet som utredningen föreslår är otillräck- Prop. 19 89/90:146lig. Delegationen föreslår att detta höjs med 200milj. Delegationenvill Bilaga 2 understryka att det är nödvändigt att stimulera nyföretagandeoch generationsskiften inom jordbmket i norra för att bryta dennuvarande mycket negativa utvecklingen. BeträffandeNorrlandsstödet är det delegationens uppfattning att detta bör vara kvar och att de nuvarande gränsema för stödområdet i huvudsak bör bibehållas. Delegationen anser att de ambitioner som kommer till uttryck i 1984/jordbmkspolitiska beslut om oförändrad produk tionsnivå i skogslänen skall gälla. Delegationen anser att kraftfulla insatserär nödvändiga för att restaurera och nyorientera inlandsjordbm- ket. Satsningar behövs i hela produktionskedjan. 10.68Hushållningssällskapens förbund: En fömtsättning för att lantbm ket i inland skaU överleva om LAG:s förslag genomförs är att lantbmkama kompenseras för de ökade produktionskostnader man har där. Det gäller bl. a. transportkostnader för mjölk, slakt och fömödenhe ter. --- Norrlandsstödet måste dimensioneras så att det blir möjligt att upprätthålla 1984 årsproduktionsnivå. 10.71----------------------------------- : KF delar i mycket hög grad utredningens synpunkter att de regionalpolitiska instmmenten måste ha en stor flexibili tet och förmåga att överskrida sektorgränsema . KFtillstyrker utredningens förslag att glesbygdsstödet nu ökas med lOOmilj. kr./år. KFstöder LAG: s uttalande att glesbygdsstöd kan utnyttjas för utveck ling av småskaliga industrier inom livsmedelsområdet under fömt sättning att projekten är ekonomiskt bärkraftiga. 10.72 Landsorganisationeni : LO anser att det utökade glesbygds stödet bör stimulera till uppbyggnad av småskalig livsmedelsproduktion. De regionalpolitiskt ansvariga myndigheteraa bör aktivt medverka tiU detta. Arbetsgrappensunderlag vad avser Norrlandsstödets omfattning är emellertid enligt LO:s meningotiUräckligt, varför det angivna beloppet efter en mer ingående analys kanbehöva justeras. Arbetsgmppenföreslår att det generella glesbygdsstödet ökas med lOOmilj. Gmppen drarockså slutsatsen att det bibehållna produktionsstödet till norra ochprogrammet för landskapsvård tillsammans med ökningen av glesbygdsstödet tordege en ökning av sysselsättningen i glesbygden. LO finner det glädjande omdetta blir fallet, men anser att utredningen inte presenterar ett tillräckligtunderlag för en sådan slutsats. Enmer genomarbetad analys av konsekvensema för sysselsättningen borde ha gjorts i utredningen.----- 10.73 Landstingsförbundet:Styrelsen tillstyrker att stödet till jordbmket i Norrlandbibehålls och att glesbygdsstödet utökas. utformas så att det bättreöverensstämmer med den regionalpolitiska Prop. 1989/90:146 prioriteringen av inland. Detutökade glesbygdsstödet föreslås bl. a. användas som investerings stöd till småskalig förädling.-- Insatser för att få till stånd sådan produktion är enligtstyrelsens uppfattning värdefulla . 10.74Lantbmkamas riksförbund: Jordbmksproduktionen i norra skall genom ett särskiUregionaU prisstöd upprätthållas nivå. Härvid skall prisstödetutformas utifrån de faktiska kostnadema och andra förhållanden som kräversärskilda åtgärder för att uppnå produktionsmålet inom jordbmket i norraSverige. LRFföreslår att ett särskilt regionalpolitiskt stöd skall utgå i skogs- och mellanbygder i mellersta och . Olikagemensamma nyttigheter såsom regionalpolitik, landskapsvård m.m. får intebelasta livsmeddspriseraa utan finansieras med särskilda budgetmedel. ---- LAG:sförslag till utökning av glesbygdsstödet är under alla förhållandenmotiverat, men bidrar inte till att förbättra de ekonomiska villkoren för jordbmksproduktionen. 10.76Småbrukare i Väst: Allt måste göras för att behålla de smågårdar som finns kvaroch att underlätta för unga familjer att få köpa dem. Att satsa pengar ochresurser här, på stabila sociala miljöer, det tjänar hela samhället på. Borttagandeav förlustavdrag, (kvittningsrätt) försämrade reseavdrag drabbar små- och deltidsjordbmkamamycket hårt och bör kompenseras på något sätt. 10.80Svenska lantarbetareförbundet: Norrlandsstödets omfatt ning är enligt SLF:s mening otillräckligt, varför det angivna beloppet efter en mer ingående analys kan behöva justeras. Här bör bl. a. särskilt beaktas transportkostnader inom mejerinäringen. ---- SLFfinner det glädjande om glesbygdsstödet ger en ökning av sysselsättningeni glesbygden men anser att utredningen inte presenterar ett tillräckligt underiagför en sådan slutsats. 10.82Svenska : är kritisk till den nuvarandeutformningen av Norrlandsstödet. enförändring av Nortlandsstödet till ett kombinerat stöd till areal och tiU vall-foderkonsumerandedjur övervägas, för att stimulera sådan djurproduktion som baseras på denregionala foderproduktionen. 10.88Sveriges livsmedelsindustriförbund: SLIM delar utredningens uppfattning attregionalpolitiken inte bör betalas över matprisema utan över statsbudgeten. 10.89Tjänstemännens centralorganisation: För att stödja mjölkproduk- tioni glesbygd kan ett visst regionalpolitiskt motiverat transportstöd vara Prop.1989/90:146 motiverat. Detta bör dock administreras skilt från mejerinäringen. Effekteraaför industri- och insatsleverantörer av en ny jordbrakspolitik ärsvårbedömbara. Rent aUmänt kommer att krävas en viss produktionsneddragning,eftersom förädlingsindustrin i allt väsentligt är dimensionerad för att tahand om hela den svenska råvaran. En koncentrationsprocess med nedläggningar avdriftsenheter och hela företag torde bli följden. Vissaregioner kan drabbas ganska hårt av denna utveckling, exempelvis ochvästra /östra , men också vissa under normala konjunkturerrelativt sysselsättningssvaga orter i norra och meUerta . För sådanaregioner och orter kan det komma att behövas vissa särskilda regionalpolitiskainsatser. 11.9 Riksantikvarieämbetet:Mejeriföretagen i , , Krono bergs, , , , och har väsentligen medverkat till att landskapets nuvarande grad av öppenhet kunnat bibehållas. En försämrad lönsamhet för dessa företag inger mycket stor oro. 11.10 Lantbruksstyrelsen:En avveckling av marknadsregleringar medför en minskad efterfrågan på mjölk från mejerieraa. Priset kommer att pres sas ner mer än som motsvaras av sänkta foderpriser. Prisutvecklingen på lång sikt blir beroende av mejerieraas prissättning på mjölkråvaran och på effekteraa av det föreslagna mjölkpensionssystemet. Mjölkbondensfrämsta möjlighet att möta ett lägre pris är att sänka kostnaderaa. Prisrdationeraa mellan spannmål och vallfoder kan väntas förändras till spannmålens fördel. Inom spannmålsodlingen kan kostna dema väntas sjunka.-- Bete kan väntas bli billigare på . Därigenomkan sämre naturliga betesmarker konkurreras ut, om inte stöd för fortsattbetning utgår. Behovetav enkla och billiga byggnader för mjölkkor, kalvar och rekryteringsdjurkommer att öka. Möjlighetema härvidlag begränsas dock av skärptadjurskyddsföreskrifter och av arbetsmiljöskäl. Pålång sikt finns anledning att räkna med något lägre pris på mjölk som en följd av lägre foderkostnader om marknadsregleringaraa tas bort. I första hand kan en prissänkning på foder fömtses i slättbygdema och andra områden med betydande spannmålsodling. Mjölkproduktionen måste tillföras nya produktionsresurser, bl. a. byggnadskapi tal till följd av förslitning och nya djurskydds- och arbetsmiljökrav. Med de byggnadskostnader som råder och som kan förväntas framöver kan mjölkpriset inte falla nämnvärt om produktionen skall kunna konkurrera om nya resurser.-- Fleralantbmksnämnder redovisar oro och osäkerhet om mjölkproduk tionens utveckling. Det är främst nämndema i , 122 och , dit förnärvarande drygt hälften av landets mjölkproduktion Prop. 1989/90:146 är lokaliserad, som slår vakt om en fortsatt produktion. Fleralantbmksnämnder, även i slättbygdslän anför stark tveksamhet till en fullständig avveckling av mjölkregleringen. Enligtlantbmksstyrelsens bedömning kommer en avreglering att påskyndastorleksrationaliseringen inom mjölkproduktionen i samband med nyinvesteringar.En viss förskjutning av produktionen från glesbygder och skogsbygder tillcentralt belägna bygder med goda avsättnings- och produktionsfömtsättningarkan också fömtses. En utveckling av kontraktsproduktion kan komma att pålängre sikt medverka till en stabilisering av marknaden. Lantbmksstyrelsenanser att marknadsregleringen på mejeriområdet bör kunna avvecklas . En avregleringkan dock inte ske på det sätt som arbetsgmppen föreslår. I ett första steg börden intema regleringen förenklas. Även en förenkling innebär emellertid storakrav på förändringar och anpassning av mjölkproduktionen och mejerinäringen. Enomfördelning av gränsskyddet för olika mejeriprodukter måste ske. Tid måsteäven ges för nödvändig anpassning. En förenklad eller helt avvecklad interareglering fömtsätter kraftfulla åtgärder för att minska resursema i mjölkproduktionen.Systemet med mjölkpension för producenter måste därför finnaskvar . Vid en avreglering enligt arbetsgmppensförslag måste mjölkpensionssystemet kompletteras med åtgärder som även omfattaryngre producenter. 11.13Statens jordbruksnämnd: Totalt kan minskningen av antalet korhamna mellan 60000100000 kor. Räknat på medelstora mjölkkobe sättningar motsvarar det 3 000-5 000 producenter. Deflesta mjölkproducentema kommer till följd av avregleringen att hamna i en annan planeringssituation. Förmodligen kommer man att få styra sin produktion utifrån de villkor som kommer att gälla för vilken total mängd mjölk man får leverera enligt uppgörelser med mottagande mejeri och hur den skall vara fördelad i tiden. Den nya planerings situationen kan även resultera i att utnyttjandet av befintliga resurser, t.ex. ladugårdar, påverkas. Ledigt utrymme kan komma att fyllas med djur för köttproduktion osv. Vissamjölkproducenter kan om de blir leverantörer för produktion av mjölkproduktermed speciella krav på mjölkråvaran få bedriva sin produktion med vissarestriktioner vad gäller vilka fodermedel som får användas. 1mejeriindustrin kommer vid avvecklingen av den intema marknads regleringen att framträda överkapacitet i främst torrmjölks- och matfetts tillverkningen, eftersom överskottet på mjölk i huvudsak exporteras i form av torrmjölk och smör.- Utvecklingen för mejerier med osttillverk ning är svårare att bedöma. Genom att utjämningssystemet avskaffas kommer ostprisema att få höjas, vilket bör leda till att konsumtionen av ost minskar och därmed framträder överkapacitet vid ostmejerieraa. tidigt gäller att nuvarande import av ost täcker av konsumtio- nen.Om de svenska osttillverkarna lyckas ta över marknadsandelar från Prop.1989/90:146 importosten kommer överkapaciten inte bli så stor. Inommejeriområdet kan en avveckling av den interna marknadsregle ringen förväntas påskynda fusioner, andra former av samverkan och stmk turrationaliseringar. Vidarekommer de mejeriföretag som, när utjämningssystemet avskaf fats, får försämrad betalningsförmåga att söka förbättra sitt läge genom att samarbeta eller gå samman med andra för att uppnå fördelar på områden där man kompletterar varandra.----------- För att nå ökad kostnadseffektivi tet kommer mejeriföretag att tvingas differentiera priserna till leverantö rerna i relation till de merkostnader de står för. Förmjölkproduktionen gäller att av mjölkkorna finns i Götalandsskogsbygder och i skogsbygder. Under fömtsättning attNorrland skyddas från minskning av mjölkproduktionen genom s. k. Norrlandsstödkan man förvänta att minskningen av mjölkproduktionen i första hand kommer attske i de först nämnda områdena. ---- Vidnedläggning av mjölkproduktionen kan det i en del fall bli aktuelltatt gå över till att driva självrekryterande nötköttsproduktion. Förbåde mjölk- och nötköttsproduktionens framtida lokalisering gäUer att det föreslagna stödet till landskapsvård kan komma att påverka var produktionsminskningen kommer att äga mm. 1fråga om utjämningssystemet för mjölk föreslår JN en förlängd övergångsperiodom . Härvid kan ett förenklat system utnyttjas. Konstruktionen kan varaatt de intema avgiftema successivt avtrappas med en tredjedel . 11.14Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KD tillstyrker avskaffandet avutjämningssystemet för mjölk. Det bör ske på sådant sätt att näringen gesrimlig tid för omställning. KD föreslår att man avvaktar med den föreslagnaomfördelningen av gränsskyddet, som skulle innebära kraftiga prishöjningar påost och mjölkpulver, något som kan vara tveksamt från konsumentsynpunkt. 11.17Statens industriverk: Vad avser mejerinäringen och slopan det av utjämningssystemet förefaller enligt SIND utredningen ha under skattat de negativa effekterna i inland. Ytterligare över väganden förefaUer därför angelägna innan beslut fattas, så att effekterna av förslaget kan belysas mer ingående. 11.23Näringsfrihetsombudsmannen: föreslår att det gräns- skyddade priset på de enskilda mejeriprodukterna justeras för att bidra till en utjämning avlönsamheten hos dessa. NO ställer sig tveksam till omman på detta sätt skall skydda en subventionerad produkt. Den svenska osten möter en endast obetydlig konkurrens, och NO finner det angeläget att det kommer ut ett mera varierat utbud på marknaden. Av betydelse för de avvägningar som här måste göras är att gränsskyddet under ett övergångsskede har formen av införselavgift så att korrigeringar kan göras om utvecklingen blir otillfredsstäUande. 11.36------------------------------- Länsstyrelseni : viU hänvi- Prop. satill vad i anfört beträffande Bilaga2 behovetav en lämplig ordning att hantera effekterna för glesbygdsproducenterna av en avregleringav mjölkproduktionen. 11.37------------------------------ Länsstyrelseni : Enligt me ning måste mjölkproduktionen på sydsvenska höglandet bli föremål för särskilda åtgärder. Omden föreslagna avregleringen genomförs fullt ut uppstår ett allvarligt hot för länets mjölkproducenter. ------ Länsstyrelsenföreslår två åtgärder. En bibehållen internregle ring på mjölkområdet som gynnar mjölkproducenter i och i jämförbara regioner. Ett arealbidrag för vall- och betesmarker som ersätt ning för jordbmkamas arbete med det öppna landskapet. 11.39------ Länsstyrelseni län: Ett snabbt slopande av prisutjämnings systemet inom mejerinäringen skulle få allvarliga konsekvenser för mar län.---- vill därför föreslå att förslaget från Svenska mejeriernasriksförening till förenklat prisutjämningssystem läggs till grand för ensuccessiv marknadsanpassning. 11.40 i : Vikan inte inse varför jordbmksnäringen skall fråntas möjligheten till en viss intemprisutjämning mellan olika delar av landet beroende på olika produktslag. Utanen fortsatt utjämning bedömer vi att risken är stor för nedläggning av något avde tre produktionsanläggningarna på . 11.41 i län:- Detär viktigt av beredskaps-och miljöskäl att ha en decentraliserad mjölkproduktion. En avveckling avmjölkregleringen fömtsätter enligt mening en omförhandling avgränsskyddet för olika mejeriprodukter och att denna omfördelning accepteras avGATT.- föreslår att mjölkregleringeneller något liknande system bibehålls tills gränsskyddet omförhandlats. 11.42 Länsstyrelseni län: Det är viktigt att en intern mjölk reglering med ett tillräckligt gränsskydd bibehålls tills vidare för att ge svensk mjölkproduktion motsvarande förutsättningar som gäller inom norra . Inommjölkproduktionen bör det, enligt mening, finnas möjligheter attutjämna de variationer i avräkningspriset som uppstår till följd avproduktionens lokalisering i förhållande till konsumtionsorten samt mejerietseller mejeriföreningens förädlingsinriktning. På samma sätt måste en gemensamexportfinansiering bibehållas tills vidare för att undvika en kraftigt minskadlönsamhet för mjölkproducenterna. 11.52Länsstyrelsen i : anser att en avveck ling av prisutjämningssystemet på mjölk kan få starkt negativa konsekven- 125 ser för mjölkproduktioneni länet och därmed på sysselsättning i dessa Prop. 1989/90:146 områden. 11.54Länsstyrelsen i : Man bör vara öppen för att mejeriernavia sin interna prissättning och produktmix på informell väg kan förhindra utslagningav företag och därmed högre monopolisering. 11.55Länsstyrelsen i : Möjligheterna till viss prisutjäm ning mellan olika mejeriprodukter och fraktbidraget har haft en avgörande betydelse för att upprätthålla produktionen i glesbygden. Föratt mildra de negativa effekterna av en avreglering föreslår attbudgetmedel anvisas för att även fortsättningsvis kunna kompensera i förstahand de höga insamlingskostnaderna i länets inland. ---- Detär enligt mening angeläget att det tiUskapas möjligheter attytterligare stödja animalieproduktionen i skogslänen. ---- Detfinns en risk för att eventuell överproduktion vid de stora anläggningarnablir föremål för dumpingtendenser i norra . anser därföratt regeringen bör utarbeta ett regelsystem som kan träda i kraft om en sådansituation uppstår. Förenklad prisutjämning på mjölk och möjlighet tillgemensamt ansvar för export för att undvika att blir en dumpingmarknadför överskott söder ifrån bör vara inslag i ett sådant system. 11.67Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vi fömtsätter att ---- möjlighetertill en fortsatt utbyteshandel skall bibehållas. Detär att förvänta att ett fullständigt slopande av den intema prisutjämningenper den 30juni 1991 kommer att medföra betydande konsekvenser för såvälproducenter som mejerier. Dessa konsekvenser är i vissa hänseenden såomfattande, att det enligt vår mening är tveksamt om ett slopande avmarknadsregleringen kan genomföras med så kort varsel i ett steg. 11.68Hushållningssällskapens förbund: Förbundet anser det vara ett oef tergivligt krav att ett, av mjölkleverantörerna, gemensamt finansierat ex portsystem blir lagligt möjligt även i fortsättningen. Förbundetdelar LAG:s åsikt att nuvarande prisutjämningssystem för mjölk och mjölkprodukter utvecklats till ett komplicerat och svårbegripligt regelverk. En förenkling är angelägen. Förbundet stöder därför SMR:s förslag om ett radikalt förenklat system. 11.71Kooperativa förbundet: KF tillstyrker LAG: s förslag att utjämningssystemetinom mejeriindustrin avvecklas. ---- KFhyser tveksamhet mot förslaget att bryta ut frågan om gränsskyddetsstorlek för mejeriprodukter och i särskild ordning fastlägga detta i ettregerings- eller riksdagsbeslut. ---- Följdenav LAG:s förslag kan bli att ett höjt gränsskydd för ost blirhelt prohibitivt medan ett sänkt gränsskydd för mjölk inte nämnvärt 126 Ett högre gränsskydd för smör kommer att minska i Prop.1989/90:146 betydelse genom den friare konkurrensen från margarinet. 11.72Landsorganisationen i : Det är ett starkt fördelnings politiskt och konsumentintresse att utjämningssystemet inom mejerinä ringen avskaffas så att priseraa bättre kan återspegla produktionskostna deraa och att den interaa subventioneringen av olika varor upphör. ---- LOinser att en omedelbar avveckling av utjämningssystemet kommeratt få stora och delvis ofömtsägbara konsekvenser. Därför är det önskvärt attmejerinäringen, under övervakning av jordbmksnämnden, ges ett ansvar för attunder ordnade former genomföra omstaUningen till de nya fömtsättningaraa. 11.74Lantbrukarnas riksförbund: För de ca 35000 jordbraksföretag, som kan betraktassom heltidsföretag, har ca 23 000 mjölkproduktion. Vid heltidsföretagen finns95% av alla mjölkkor, av övriga nötkreatur och av aUa svin.Mjölkproduktion är således den dominerande driftsformen blandheltidsföretagen. Analyser visar dels att mjölkpro-ducenteraa är mera beroendeav lantbraket för sin försörjning än andra lantbmkare, dels att lönsamheten ärmycket beroende av mjölkintäkteraa. För det genomsnittliga mjölkföretaget lederen sänkning av mjölkpriset tiU att den taxerade inkomsten från jordbraksfastighetsjunker med och den totala taxerade inkomsten . Mjölkproduktionenställer dessutom krav på dagliga, tidsbundna arbetsinsatser. Möjligheten attutföra deltidsarbete utanför företaget är därför begränsade.