prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — Under år 1987tecknade helslatliga etl konvertibelt skuldebrev i Svenskt Stål ABpå 700 milj. kr. kunde avsluta en nyemission på sammantaget1.000 milj. kr. riktad lill staten resp. domänverket. Situationen i deenskilda bolagen Destatliga företagen hade under början av 1980-lalet så gott som genomgåendestora ekonomiska problem. En remarkabel förbättring skedde dock i och med enomfattande rekonstraktion av Slatsförelagsgrappen (prop. 1982/83:68, NU15, rskr. Efter riksdagsbeslut i frågan förvärvade staten samtligaStatsföretags aktier i bl. a. , och . Deintema omstraktureringama inom den statliga företagssektom har, vilket framgårav den kommande redogörelsen för respektive bolag, varit intensiv sedan år1982. Utvecklingenrörande omsättning, resultat, antal anställda och utdelning framträder vidarei tabellema 6:2 tik 6:5. Utvecklingeni de statliga industrikoncernerna Omsättning 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 Utvecklingen i de statliga industrikoncernerna AflTärsverketFFV inkl. inkl. Domänforetagen Utvecklingeni de statliga industrikoncernerna Utvecklingeni de statliga industrikoncernerna ABStatens Skogsindustrier () ASSIär ell lill direktägt statligt förpackningsföretag som hell lämnatIräförädlingsområdel. genomförde en nyemission på 1 miljardkronor. Med domänverket som ny aktieägare i har ytterligare band knutitsmellan de båda statliga skogskoncemerna i enlighet med vad jag tidigareredovisat för (prop. 1986/87:74, NU41, rskr. Domänverketövertog dessutom ASSLs norrländska sågar. är nufinansiellt väl rastat för all genomföra sitt investeringsprogram, där såväldireklinvesleringar i som utländska företagsköp ingår. 1Celsius ingår ett tiotal dotterbolag med omfattande rörelsedriftinom områdena installation, energi, marin teknologi samt faslig-hetsförvakning. Staten äger avaktierna i bolaget som beslår av de "landorien-terade" förelagsom blivit kvar sedan nybyggnadsdelen av fartyg i huvudsak upphört och delstatliga rederieengagemanget överförts till . De kvarvarandeförelagen ingående i är inriktade på olikaformer av enlreprenadanknulen verksamhet. 1989/90: återstår ellvisst rekonstmktionsarbete innan samtliga dotterbolag nått entillfredsställande vinstnivå och kan utvecklas av egen krafl. FFV-koncemenbehandlades senast av i samband med regeringens förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 (prop. 1987/88, bil8, NU 12, rskr. FFV består av en verksdel saml ett 25-tal hell ellerdelvis ägda rörelsedrivande bolag. Verksdelen och bolagsdelen är integrerade ifem olika aflTärsområden. Verket förvallar för statens räkning aktiema i FFV ABsom är moderbolag lill de olika rörelsedrivande bolagen. Under1980-lalet har FFV-koncemen strävat efter atl öka andelen av försäljning lillcivila kunder. Denna expansion har varit framgångsrik i så motto all den civilaandelen ökat dubbelt så snabbt som den militära delen av FFV-koncemenstillväxt. En sådan tillväxt har emellertid lärt på koncemens soliditet, somunder 1980-lalel sjunkit med hälften ned till . Ett aklieägartillskolt ärdärför nödvändigt för atl återställa koncemens finansiella stadga och säkra demarknadspositioner koncemen uppnått under 1980-lalet. Delankommer på del statliga förvallningsbolagel som ägare av all sörja förall ell sådant aklieägartillskolt kommer lill stånd. Målsättningen bör varaalt efler en sådan kapitalisering skall ha uppnått en soliditet ochavkastningsförmåga som står i paritet med vad förelag med liknandetillväxtpotential uppvisar. Underår 1983 godkände ett förslag om finansiell rekonstraktion av (prop. 1982/83:120, NU 38, rskr. Bolaget har utvecklats välgenom att koncentreras på förbättrad produktkvalitet, storskalig gmvbrylningoch eflfektiviserade distributionsflöden för jäm-malmen. Bolaget slår under1990-talet inför beslut om ell antal större investeringar. Här märks främst enny huvudnivå för brytning i Kimna-gmvan. Bolagets starka finansiella ställninginnebär att samtliga planerade investeringar bör kunna finansieras intemt.Risknivån i är dock hög då bolaget exponeras på valutamarknaden,jämmalmsmarknaden som marknaden för sjöfrakler. kunde ikraft av sin starka finansiella ställning tillskjuta 700 milj. kr. i ell konvertibek lån till . Detta lån gav räll all omvandla skuldebrevet lill 7 milj. aktier i vilket motsvarar av aktiekapitalet. För innebar lånet möjlighet all kunna intensifiera sitt omslmklureringsarbele och genomfö ra nyinvesteringar inom området stålplåt på sammantaget 1000 milj. kr. 1989/90: Statenäger 50,av aktiekapitalet vilket representerar 62,av röstetalet i NcbAB. Resterande aktier är fördelade mellan etl antal institutioner med ellerulan skogsägaranknytning saml privatpersoner, varav många är enskildaskogsägare. har medgivit regeringen all avyttra resterande aktier iNcb AB (prop. 1983/84:102, NU 22, rskr. Företagetär intemalionaliseral och har av sin fakturering i . Ncb:skäma finns i där man äger dotterföretaget . med ell framstående finpapperbmk. saknar egna reallikgångar iform av skog eller krafl understiger dess lönsamhet genomsnittet förskogsindustrin i . IProcordia-koncemen ingår mer än ell dussin enskilda aktiebolag med omfattanderörelsedrivande verksamhet inom aflTärsområdena konsument, service samtläkemedel. Ansträngningama all eflFeklivisera verksamheten har varit särskiltpåtaglig då de koncembolag som verkade i basindustrin bröts urdåvarande . Den kraftfulla omstmktureringen har inneburit bådeetl flertal försäljningar av rörelsefrämmande delar och förvärv av företag mednärbesläktad kompetens och verksamhet. Här bör nämnas försäljningen av sådanadotterbolag som , , saml AB Uddcomb tik nyaägare med bättre fömtsättningar all driva den fortsalla utvecklingen i bolagen.Procordia har koncentrerat sina förvärv lill områden som ligger näraaffärsområdena bioteknik, läkemedel och livsmedel. Bland väsentligare förvärvmärks av aktiema i den finska bioteknikkoncemen , i del tyskaläkemedelsförelaget . saml majoriletsin-nehav i norska bryggerietA/S . Statenäger av aktiema i . avserregeringen att föreslå att regeringen får bemyndigande alt medverkalill all får nyemittera aktier i byte mol aktiema i ABresp. Genom förvärven skapar starkastelivsmedels- och läkemedelsgmpp. Förslaget innebär vidare att staten och VolvoAB delar på huvudägaransvard i bolaget genom atl erhålla samma röstandel avaktiema, . Statens andel av aktiekapitalet kommer alt uppgå lill ca33% i . beslår numera av de två producerande dotterbola gen: och saml som ansvarar för koncemens vidareförädling av plåt och med grossiströrelse i stål. genomfördes en större stmkturförändring i . Bolaget lämnade då sin skrolbaserade metal lurgiska produktion och koncentrerar numera slålframslällningen lill sin malmbaserade metallurgi i och . Vidare har lill- 142 verkningav profiler, stång, balk och andra långa produkter försålts till Prop.1989/90:88 finska . kärnverksamhet utgörs numera av plattaprodukter med nordisk verkstadsindustri som huvudsaklig avnämare. ISSAB äger staten 39,av aktiekapitalet, vilket representerar 50,avröstetalet (efter full konvertering av lån). Bolaget introducerade sinaaktier på och erhöll därmed ca 40000 nyaaktieägare. 6.2.1Ett aktivt statligt företagsägande Svenskastaten äger alltså en relativt omfattande och diversifierad industrisektor.Inslaget av basindustri är jämförelsevis stort, men det finns också förelaginom t.ex. elektronik, bioteknik och livsmedel. Efter en period därutvecklingen karaktäriserats av finansiella rekonstmklioner och uppbyggande avkonkurrenskraften slår förelagen nu relativt starka. Del är viktigt att dennabetydande industriella resurs kan utvecklas på bästa möjliga sätt så atl denbidrar till alt tillväxten i svenskt industri stimuleras under 1990-lalet. Somägare har staten ell ansvar för att så sker. Ägaransvaretinnebär i första hand att så goda förutsättningar som möjligt säkerställs fören fortsatt positiv utveckling i de förelag där staten har ettägarengagemang. Företagen måste ha såväl personella som ekonomiska resurser försin egenulveckling. Företagen måste också kunna ta tillvara nyaaflfärsmöjligheter, vilket i vissa fall kan kräva särskilda ägarinsalser. Somindustriägare bör staten också kunna spela en väsentlig roll i nödvändigastrukturella förändringar i enskilda branscher. Jag vill understryka allsådana aktiviteter endast kan ske med bibehållen aflTärsmässig-het och därerforderlig kompetens föreligger för en sådan medverkan. Eneflfektiv statlig företagsamhet har vidare en viktig uppgift i att fungera somen motvikt till en alltför ensidig privat ägarkoncentration av landetsnäringsliv. Ägarkoncentrationen har enligt ägarutredningen (SOU 1988:38)ytterligare förstärkts . Utredningen konstaterar alt densvenska ägarkoncentrationen även i etl internationellt perspektiv är hög ochförordar en större variation och mångfald i aktieägandet i vårt land. Jagvill också peka på alt en framgångsrik och lönsam statlig industri bidrar jämnare inkomst- och förmögenhetsfördelning genom att förelagens resultatoch värdeökning kommer alla lill del. 1en pluralistisk marknadsekonomi finns det därför enligt min mening både stortbehov av och utrymme för ell aktivt och professionellt statligt ägarengagemangi näringslivet. Enhelt avgörande fömtsättning för utvecklingen i statliga liksom i andra förelag är en långsiktig lönsamhet. Bristande lönsamhet som måste kom penseras med löpande förlusttäckning över statsbudgeten är självfallet ingen gmnd för en positiv företagsutveckling. Såväl statsfinansiella som industriella hänsyn talar emot en sådan förelagspolitik. Lönsamheten är också grunden för en tryggare sysselsättning. Delta är viktigt inte minst för 143 destatliga företag som har en stor del av sin verksamhet i regioner med en i Prop. 1989/90:88 övrigt utsatt arbetsmarknad. Föratt den statliga industrin skall kunna ge bästa möjliga resultat ställs ocksåstora krav på staten som ägare. Av avgörande betydelse är därvid atl staten harmöjlighet all utöva sin ägarfunktion på eflfektivast möjliga sätt. Det krävsstor kompetens och snabbhet i beslutsfattandet. Vidare måste ägaren ha möjlighetatt mobilisera ekonomiska resurser i en sådan omfattning atlaflTärsmöjligheter kan las tillvara i det enskilda företaget. Statenhar inte sitt ägande inom den konkurrensutsalla företagssektornorganiserat på bästa sätt. Förklaringen har främst varit all vissa av deförelag i vilka staten haft ett dominerande aklieinflytande dragils med akutaekonomiska problem. när dessa problem har blivit åtgärdade och företagenuppvisar en mera normal lönsamhet och egen tillväxt kan en mer ändamålsenlig formför förvaltandet av det statliga aktieinnehavet skapas. Motbakgrund av vad jag nu sagt föreslår jag alt de statliga aktieinnehaven iCelsius , , , , , , , (), och överförsunder lill ell särskilt, av staten helägt aktiebolag. Bolagets uppgiftskall vara att förvalla aktier, värdepapper och annan lös egendom. Vadgäller statens aktier i andra konkurrensutsatta förelag bör prövas om ävendessa aktieinnehav med fördel kan överföras lill del nya förvaltningsbolaget.Dessa överväganden bör göras mot bakgrand av såväl de enskilda förelagenssituation, syftet med statens ägarengagemang som de erfarenheter man successivtfår av den nya förvaltningsformen. Somjag tidigare nämnt finns det behov av ekonomiska resurser för att långsiktigtutveckla den statliga företagssektorn. Förvallningsbolagel bör för dettaändamål utnyttja de finansiella instrument som finns på kapitalmarknaden.Bland annal bör förvallningsbolagel kunna ge ut konvertibla förlagslån. Endylik finansiering leder till att statens direkta ägande i förvallningsbolagelpå sikt kommer att spädas ut till viss del. Jagförordar att föreslås lämna sitt godkännande till att medverka tillatt förvaltningsbolaget får ge ut konvertibla förlagslån, vilka maximalt fårreducera statens direkta ägarandel i förvaltningsbolaget till avaktiekapitalet. Enligtvad jag erfarit finns ett intresse hos de aktieplacerande pensionsförsäkringsinstitutionernaoch löntagarfonderna all på delta sätt engagera sig i förvaltningsbolaget med istorleksordningen tre till . Det är enligt min meningvärdefullt om denna typ av kapital på det här sättet kan direkt medverka industriell utveckling i vårt land. Det ankommer på styrelsen och ledningenför förvallningsbolagel att avtala om detta. 6.2.2Överföringen av statens aktieinnehav till ett statligt förvaltningsbolag Enöverföring av aktierna i berörda bolag bör ske genom en s. k. apport emission till staten. Det helägda förvaltningsbolaget skall lill staten ny- 144 emittera egna aktier tillsamma belopp som statens ägarandel av det Prop. 1989/90:88 justerade egnakapitalet per i nämnda aktiebolag representerar. Då statenökar sitt innehav av aktier i ett helägt förvaltningsföretag är transaktioneni sig neutral för olika värderingsprinciper för de underliggande aktierna. Avapportemissionens värde på kommer 10 miljarder kronoratt föras som nytt aktiekapital i förvallningsbolagel medan resterande kapitalförs lill den bundna reservfonden. Den dolda reserven i form av övervärden påde börsaktier som tillskjuts uppgår lill . Enligtnuvarande regler utgår värdepappersskatt med sammanlagt avöverlålelsevärdet mellan staten och förvaltningsakliebolagd. Med hänsyn tillatt transaktionen är intern mellan staten och ett helägt statligt aktiebolagbör staten slå för hela kostnaden motsvarande ca 400 milj. kr. Jag förordardärför att ett särskilt förslagsanslag om detta belopp tas upp i statsbudgetenför /91 för värdepappersskall vid försäljning av vissa aktierägda av staten. Eftersom skatten kommer att redovisas av köpare resp. säljareunder budgetåret lill , påverkar anslaget inte budgetsaldot. Stämpelskattpå 200 milj. kr. för del nyemitterade aktiekapitalet på tio miljarder kronorbetalas av förvaltningsföretaget. Förvallningsbolagelskall överta det konsortialavtal mellan staten och avseende delgemensamma huvudaklieägandel i . Detta avtal är under utformandeoch kommer all föreläggas i samband med alt manlar ställning till möjligheteratt rikta en aktieemission lillaktieägarna i samt . Stateninnehar samtliga aktier i , ett kvarvarandeaktieinnehav m.m. i dåvarande förvaltas.Riksdagen behandlade senast frågor rörande underår 1989 då man godkände atl aktierna i banken överläts lill PKbanken (Prop.1988/89:143, 33, rskr. Riksdagengodkände vidare att staten övertog samtliga aktier i samt attSIB-Invest AB skulle överta de rörelseregler som gällt för och som funnits i bankens bolagsordning. Rörelsereglernainnebar alt blev ett kreditakliebolag med rätt att såväl lämnalån som att äga aktier. Dessutomuppdrog åt fullmäktige i all ikläda staten garantiför SIB-Invest AB:s förpliktelser intill ett belopp av högst 1300 milj. kr. Detär enligt min mening ändamålsenligt atl även föra över statens aktieinnehav iSIB-Invest AB lill del nybildade statliga förvallningsbolagel. SIB-Invest ABblir därmed ell helägt dotterbolag lill förvallningsbolagel. Därigenom kan deaktier m. m. som förvaltas av på ell ändamålsenligt sättförvaltas gemensamt med förvaltningsbolagets övriga aktieinnehav. Något behovav särskilda rörelseregler för är inte längre nödvändigt. Ioch med bildandet av ett statligt förvaltningsbolag föreligger inte heller 145 10 1989/90. I saml Nr 88 någotbehov all ikläda staten garanti för SIB-Invest AB:s förpliktelser. 1989/90:88 föreslår därför alt bemyndigandet alt lämna garanti lillSIB-Invest AB för bolagels förpliktelser återkallas. Förvaltningsbolagetsinriktning och finansiella ställning Ellflertal av de förvaltnings- och investmentbolag som förekommer på densvenska aktiemarknaden har uppvisat en myckel långsiktig industriellägarrdation lill de förelag man placerat sill kapital i. Denna långsiklighethar enligt ägamlredningens bedömning varit till gagn för den industriellautvecklingen i berörda bolag. Jag delar den uppfattningen och anser att ensådan ansvarsfull, långsiktig och aktiv ägarrdation även bör prägla del nyastatliga förvallningsbolagets inriktning. Somredan har framgått av min redogörelse blir del statliga förvallningsbolagelfinansiekt väl rastat. Värderas varje ingående aktiepost till sitt justeradeegna kapital (med hänsyn lill en schablonskatt på obeskattade reserver ochövervärden i de börsnoterade förelagens aktier) uppgår förmögenhetsvärdet lillca . Fömtomde kapitalbehov i FFV-koncemen som jag redan behandlat i min framställningföreligger inga akuta behov av meddslillskott bland de företag vars aktierstaten avser att placera i förvallningsbolagel. Självfalletskall även staten som aktieägare ha avkastning på insatt ägarkapital. Undersenare delen av 1980-lalet har en successiv upplrapp-ning av utddningsvolymemainletts. Nivånpå förvallningsbolagets mottagna utdelningar motsvarar avaktieportföljens marknadsvärde. Tillväxten i mottagna utdelningar frånaktieinnehaven beräknas dock tillta och i början av 1990-lalet bör den mottagnaliksom den vidareutddade utdelningsnivån vara i paritet med andra s.k. blandadepublika investmentbolag. Den aflTärsmässighel som redan präglar agerandet i denstatliga industrisektorn skall självfallet gälla även för förvaltningsbolagetsutddningspolilik. Närdel gäller den framlida placeringspolitiken och förmögenhels-förvaltningen avförvaltningsbolagets kapital är det dess styrelse och ledning som bärhuvudansvaret. Det är här avvägningar mellan helägda, majorildsägda samtminorilelsägda företag skall ske. Vidare skall styrelsen formulera enplaceringspolitik som balanserar förvakningsbolagels finansiella risklagande medden rörelserisk som aktieinnehav i underliggande bolag representerar. Underöverskådlig lid kommer tyngdpunkten i förvallningsbolagets aktieportföljsjälvfallet alt representeras av de kapitalmässigt dominerande innehaven.På medekång sikt bör strävan vara all upppnå en mer avvägd riskprofil. ärengagemangen i relativt hög utsträckning koncentrerad lill branscher vilkakännetecknas av hög kapitalintensitet, stark konjukturkänslighel och kraftigtkonkurrensutsalla intemationella vara-marknader. Regeringen,som genom sill ombud representerar staten på förvallnings bolagets bolagsstämma, bör kontinuerligt informera om föränd ringar i förvallningsbolagets aktieinnehav. Vidare bör regeringen höra 146 innan beslutfattas som innebär atl förvallningsbolagel inte Prop. 1989/90:88 längreinnehar röstmajoriteten i något av de nu helägda förelagen. För demarknadsnoterade delägda bolagen bör motsvarande gälla om förvallningsbolagelinte längre kommer all ha ell avgörande inflytande i något av bolagen. Förmögenhetsförvaltningenskall vidare ske på sådant sätt all ägarroken utövas på ett aktivt och förberörda bolag vitaliserande och berikande sätt. Ledstjäma för denna aktivaförvaltning skall vara långsiktiga satsningar i svenska industri- ochtjänsteföretag. Bilaga till kapitel 6 (Ncb) (50,) (39,) AB Aerotransport () IndustridepartementetIndustridepartementet Industridepartementet Industridepartementet IndustridepartementetIndustridepartementet Industridepartementet* ABSvensk Exportkredit () (54,) AB Industrikredit (57,) (50,) PKbanken(70,) AB Bostadsgaranti (50,) Kungliga Tealem Aktiebolaget (Operan) Svenska Företag med speciellauppdrag: (a)Av social/kulturell karaktär (b)Med utvecklings/avvecklingsverksamhd Industridepartementet Industridepartementet Industridepartementet Industridepartementet (c) Medprövnings/skyddsfrågor * Efter genomfördöverflyttning av vissa uppgifter lill industridepartementet från miljö- ochenergidepartementet 7 Internationella investeringar Prop. Somjag tidigare anfört är företagens internationalisering av utomordentligt storbetydelse för och den svenska ekonomin. Detta gäller såväl handel sominvesteringar. Jag avser alt i delta avsnitt gå in närmare på vissa frågor somrör intemationella investeringar. Frågorav detta slag togs upp i regeringens proposition 1986/87:74, Näringspolitikinför 90-lalet (avsnitt 9). 1 den propositionen anförde föredraganden bl. a.alt den statistiska belysningen av de svenska multinationella företagen påolika sätt borde förbättras. Detta borde ske dels i form av löpande statistikdels i form av mera fullständiga återkommade kartläggningar. Föredragandenframhöll vidare all det fanns ett behov av informationsutbyte kring företagensstrategier. Detta skulle ske genom kontakter med vissa av de störremultinationella koncernerna i dessa frågor. Berörda fackliga organisationerskulle på lämpligt sätt beredas tillfälle all lämna synpunkter på och få insyni den problemalik som behandlas i dessa sammanhang. nämnda propositionen behandlades också frågor rörande utländskaföretagsinvesteringar i . 1 del sammanhanget anmäldes att en särskildutredare tillkallats för att utreda vissa frågor om utvecklingen hos företagvilka förvärvals av utländska intressen. Vidarebehandlades frågan om kontroll av utländska aktieförvärv i svenska börsnoteradeförelag mot bakgmnd av ell förslag lill ell sådant kontrollsystem.Föredraganden anförde i detta sammanhang all den föreslagna kontrollen avolika skäl inte gick all genomföra och all ytteriigareutredningar behövde göras. Regeringen skulle noggrant följa utvecklingen av detutländska ägandet i dessa företag. Idessa hänseenden anmäldes atl departementschefen skulle återkomma lillregeringen. Detär nu min avsikt att åter ta upp dessa frågor liksom vissa andra frågor som rörinternationella investeringar. Somunderlag finns nu dels ett betänkande av den s. k.företagsförvärvs-utredningen. Utländska förvärv av svenska företag en studieav utvecklingen (SOU 1989:37). Vidare har inom industridepartementetupprättats en promemoria. Ändrade regler om utländska förelagsförvärv (). Belänkandet och promemorian har remissbehandlats. Innanjag går in på dessa frågor vill jag dock la upp några övergripande spörsmål somrör intemalionaliseringen och i synnerhet intemationella investeringar. Somnärmare redovisas i del följande har den intemationalisering som pågått sedanlänge ökat alltmer i omfattning . Detta gäller såväl utgåendesom ingående investeringar. De ökande investeringama i form av förelagsförvärvoch företagselableringar över gränsema är bl. a. ett uttryck för en pågåendeintemationell stmkturomvandling. Svenska företag deltar relativt sett i myckelstor omfattning i denna process. Delfinns inte skäl all förändra den bedömning som i delta avseende a. iregeringens proposition 1986/87 :74 NäringspoHlik inför 90-talel, nämligen atlde svenska förelagens utlandsinvesteringar i huvudsak främjat tillväxten ochden internationella konkurrenskraften. Också utländska investeringar i Sverigemedför som regeringen tidigare framhållit i olika sammanhang en radpositiva bidrag till svensk industri även om också problem kan finnas. Del jagnu sagt får visserligen inte skymma del faktum att denna utveckling i vissahänseenden kan innebära t. ex. all de inlemationdll verksamma företagenskoppling till försvagas. För en ekonomi som vår med en betydandeinlernationek inriktning är del emellertid nödvändigt all förelagen genomförintemationella investeringar. Det avgörande för tillväxten ochkonkurrenskraften är som jag tidigare framhållit all del skapas godabetingelser för industriell utveckling. FörSverige som ell litet och myckel utlandsberoende land är det vidare avutomordentlig vikt att aktivt delta i del internationella samarbetet. Sådantsamarbete kan skapa fömtsättningar inte bara för alt våra intemationelltverksamma förelag garanteras likabehandling i ullandel ulan också för atl detskapas internationella normer staterna emekan när del gäller olika isammanhanget betydelsefulla frågor som t. ex. statliga stödåtgärder,konkurrensregler, miljölagstiftning och frågor som rör arbetslivet. 7.2 Internationellt samarbete rörande intemationellainvesteringar Frågorsom rör intemationella företagselableringar och förelagsförvärv har sedan längevarit föremål för intemationellt samarbete och internationellaöverenskommelser. Avsärskild betydelse är utvecklingen inom EG. Gmndläggande för denna utvecklingär regler om fri elableringsrätt.