prop · GD03123 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:123 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de åtgärder och ändamål som framgår av föredragandenshemställan. beslutade att fr. o. m. den 1juli 1990 skall ändras så att en fullständig frihandel med fisk och andramarina produkter skall råda fr. o. m. . I propositionen föreslås att ändringamai konventionen skall godkännas av . EFTA-överenskommelsenleder till att centrala delar av fiskepolitiken måste förändras stegvis. Ipropositionen lämnas förslag till regleringen av priserna på fisk /91 som innebär ett första steg i en sådan förändring bl.a.genom att utgiftsramen inte räknas upp. Ett andra steg är den möjlighet somöverenskommelsen innehåller att direktlanda fisk i andra medlemsländer fr. o. m.den Ijuli 1992. EFTA-överenskommelsenbegränsar möjligheterna att använda generella statliga stöd till fisket. Den ytteriigareanpassning som måste vara klar till skall, mot bakgrund avvad överenskommelsen medger, ha som utgångspunkter dels en marknadsregleringför sill/strömming i form av lägsta tillåtna pris och köp av överskott, delsett stöd till fisket i regionalpolitiskt motiverade områden. Utgångspunkternaskall ligga tiU grund för en närmare utredning om hur styrmedlen bör utformas idetalj. 1 utredningsarbetet skall hänsyn tas till behovet av åtgärder som depågående överläggningarna mellan EFTA och EG kan föranleda. Denstatliga administrationen på fiskets område behöver fömyas med hänsyn bl. a. tillde förändringar som sker inom fisket. Vid den översyn som skall göras av fiskeristyrelsenkommer frågan om en samordning med den centrala myndighetsfunktionen på jordbmketsområde att prövas. I enlighet med uttalande kommer länsfiskenämndernaatt inordnas i länsstyrelserna. Riksdagen1989/90. 1 saml Nr 123 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1989/90:123 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , , StatsrådetHellström anför: Den svenska fiskenäringen har genomgått storaförändringar. Den mest genomgripande är utvecklingen mot ett starktinternationellt beroende. I de havsområden som fiskar utvidgadessålunda de nationella fiskezonerna i mitten av 1970-ta-let. En konsekvens avdetta är att tyngdpunkten i det svenska havsfisket har förskjutits frånVästerhavet mot . Genom avtal sker dock ett utbyte av fiskerättighetermellan länderna. fiskare kan alltså erhålla särskilda licenser förfiske i andra länders zoner. Enannan väsentlig internationell fråga för fiskenäringen är de pågående förändringarnaav handelsregleringarna. Dessa berör oss globaU genom de pågåendeöverläggningarna inom . Men minst lika betydelsefullt är vad som sker inomEFTA och mellan EFTA och EG. En huvudlinje i samtliga dessa fall är att skapaen friare handel, även för fisk och fiskprodukter. InomEFTA har en överenskommelse träffats om full liberalisering av handeln med fiskoch produkter. Statsrådet redogör i det följande för dennaöverenskommelse. Eftersom regleringar av olika slag och generella subventioneri princip inte är förenliga med en fri handel kommer överenskommelser om ensådan handel att kräva förändringar av de fiskeripolitiska medlen. Det ärdärvid nödvändigt att förändringarna i vårt lands politik håller jämna steg medandra länders. De åtgärder som måste vidtas kan därför inte bestämmas helt nu.Jag återkommer närmare i det följande till denna fråga. Ytterligareett mycket väsentligt nytt förhållande för det svenska fisket är förändringamai fiskbestånd och marknad. Ett exempel är det ökade beroendet av att avsättasill på marknaden som efterfrågan generellt sett är svag. Ett ökatlaxfiske i möter allt skarpare konkurrens från odlad laxfisk, bådeinhemsk och importerad. Konsumtionen av fiskmjöl i jordbruket minskar både tillföljd av förändringar inom jordbruksnäringen och motstånd från konsumenterna.Sammantaget innebär detta stora påfrestningar inte bara för yrkesfisket utanockså för den svenska-industri som förädlar fisk. Densvenska fiskenäringen står alltså inför behovet av en strukturomvandling sommåste ske i former som är acceptabla för alla. Det är angeläget att dennaomvandling inte fördröjs. Alla som är berörda har behov av attförutsättningarna för framtiden klariäggs så snart som möj- Prop.1989/90:123 ligt. Frihandelsöverenskommelseninom EFTA och de utredningsförslag som redovisas i det följande ger emellertidinte tillräckligt underlag för att nu lägga fast en fullständig fiskepolitikför framtiden. De pågående handelsöverläggningarna vilkas resultat inte kanförutses är den väsentligaste orsaken till detta. Det är mot bakgmnd härav somjag i det följande tar upp endast vissa specifika frågor för fisket. Jag kommerdärvid också att redovisa de bedömningar jag gör i fråga om ytterligareutredningsbehov. Det senare gäller bl. a. den statliga administrationen påfiskets område för vilken förutsättningarna kommer att bli starkt förändrade. a. följande frågor. Det föreslås att skall godkänna deändringar i som leder till en liberalisering av handeln medfisk och produkter. Även om detta kommer att medföra stora förändringarför den samlade svenska fiskenäringen görs den bedömningen att det övergripandemålet för fiskepolitiken, så som det redovisades 1985, kanligga fast. Däremot måste det statliga stödet till fisket anpassas både vadgäller prisstöd och andra generella ekonomiska stöd. Den närmare utformningenav en sådan anpassning, som måste vara fuUt genomförd till utgången av ,behöver utredas närmare. Detta skall göras av statens jordbmksnämnd och fiskeristyrelsen.Det förslag som lämnas till prisreglering på fisk under nästa budgetår innebärett första steg i anpassningen genom att utgiftsramen inte räknas upp och genomen markerad regionalpolitisk inriktning. Den stadiga administrationen påfiskets område behöver fömyas. Avsikten är att utformningen av den centralamyndighetsfunktionen som består av och viss del avjordbruksnämnden skall utredas närmare. I enlighet med uttalande idecember 1989 kommer länsfiskenämnderna att inordnas i länsstyrelserna. StatsrådenGradin och anmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisasi underprotokollen för utrikes- och jordbmksdeparte-menten. StatsrådetHellström hemställer att regeringen i en gemensam proposition föreläggerriksdagen vad han och statsrådet har anfört för de åtgärder och ändamålsom de har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisas i underprotokollenskall bifogas propositionen som bilaga 1 och 2. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Prop.1989/90:123 Bilaga 1 Anmälan till proposition om fisket 1 Inledning Närkonventionen angående upprättandet av Europeiska frihandelssam-manslutningen() förhandlades fram , beslutades om särreglerför bl. a. fisk och andra produkter. Artiklarna 26, 27 och 28 ikonventionen bildar gmnden för fiskhandelns undantag från om frihandel. I en bilaga E till konventionen återfinns vamlistan övervilken fisk och vilka andra produkter som är undantagna. VidEFTA:s statsministermöte i fattades ett principbeslut omfull liberalisering av handeln med fisk och andra produkter. EFTA:sråd beslutade om att nödvändiga konventions-förändringarskulle vidtas syftande till en fullständig frihandel inom detta område senastden . Ändringama skulle träda i kraft . Ändringamainnebär att texten under artiklarna 27 och 28 utgår, att artiklarna 26 och 38erhåller ny lydelse samt att bilaga E ändras till att innehållaövergångsbestämmelser för fisk och andra produkter. Ändringarna skallunderställas medlemsstaterna för godkännande. Rådetkom också överens om tolkningar av vissa artiklar i samt ettövergångsarrangemang för import av sötvattensfisk till . Ändringarna i konventionen samt de överenskomna tolkningarna bör i engelsktext och svensk översättning fogas till regeringsprotokollet i detta ärende somunderbilaga 1.1 och underbilaga 1.2. Mittforslag: Ändringarna av artiklarna 26, 27, 28, 38 samt bilaga E tillEFTA-konventionen skall godkännas. Bakgrundentill mitt förslag: Bland EFTA-länderna återfinns några av världens främstafiskenationer. Även med den sammansättning som det ursprungliga EFTA hade år1960, var det mycket svårt att komma överens om en frihandel inom fiskområdet.Detta ledde till att fisksektorn undan- togsfrån att omfattas av konventionens artiklar 2-16 samt 18-25, dvs. i Prop.1989/90:123 praktikende handelsregler som utgör grundstenarna för EFTA som Bilaga 1 frihandelsområde.Bestämmelser om undantag finns intagen i artikel 26. Innebördenav undantaget är att för detta område enbart artikel 17, som handlarom rätten att ingripa mot subventionerad eller dumpad import, är EFTA:smålsättning i fråga om handel med fisk och andra produkter har lagtsfast i artikel 27. Målsättningen är att, under beaktande av medlemsstatemasnationella fiskeripolitik samt de särskilda förhållanden som råder inomfiskerinäringen, underlätta handeln med fisk och andra produkter. Därnämns särskilt att denna utveckling skall bereda medlemsstater, vilkas ekonomii stor utsträckning är beroende av sådan export, rimlig reciprocitet. Defiskprodukter som sålunda är undantagna från frihanddsystemet förindustrivaror, är uppräknade i bilaga E. Bilagan upptar fisk i färsk, kyld,fryst, saltad, torkad eller rökt form, med undantag för djupfrysta filéer, sombehandlas som industrivaror. Den upptar vidare aUa slag av kräftdjur ochblötdjur, med undantag för djupfrysta skalade räkor andra än Bay-räkor.Övriga fiskprodukter och andra produkter i form av hel- ellerhalvfabrikat faUer under konventionens allmänna bestämmelser rörande handelnmed industrivaror. Rådethar befogenhet att besluta om att avföra produkter från listan i bilaga E. Underårens lopp har flera försök gjorts att reducera antalet produkter i bilaga E,men av olika skäl har enbart ett fåtal produkter avförts från listan. Artikel28 manifesterar ytterligare svårighetema att komma överens inom detta område.Enligt denna artikel skulle rådet före påbörja enundersökning av förhållandena i fråga om handeln med de produkter som fannsangivna i bilaga E. Undersökningen skulle beakta målet i artikel 27 och varaavslutad före . Det skulle dröja innan enighet omfrihandelsprincipen inom detta område kunde nås. Ioch med att EFTA-länderna blev färre och den internationella situationen förfisket ändrades, blev det successivt möjligt att åter aktualisera frågan om attåstadkomma en liberalisering av fiskhandeln inom EFTA. EFTA-parlamentarikemasenhälliga rekommendation till ministrarna att ta de nödvändigastegen för att helt liberalisera fiskhandeln inom EFTA med en fyra till fem årsanpassningsperiod, var en kraftig markering att arbetet med fiskfrågan måstefortsätta. EFTA-ministrarna svarade på denna uppmaning vid sitt möte iTammerfors . En arbetsgmpp på statssekreteramivå tillsattes meduppgift att utarbeta rekommendationer för en liberalisering av fiskhandelnsamt ange lämplig tidtabell. Arbetsgmppen anmodades presentera dels endelrapport till påföljande ministermöte, dels en slutrapport införministermötet . Ministrarna begärde också att en ingående analys avalla relevanta aspekter av statliga stödåtgärder till fiskerisektorn skullegenomföras. NärEFTA:s statsministrar möttes i hade arbetet i 5 arbetsgmppenframskridit så långt att statsministrama kunde enas om ett Prop.1989/90:123 principbeslut om full liberalisering av handeln med fisk och andramarina Bilaga 1 produkter att gälla från och med den 1 juli 1990.Principbeslutet omfattade inte enbart gränsskydd utan även handelssnedvridandestatsstöd och konkurrensregler. Arbetsgruppenpresenterade sitt slutgiltiga förslag inför påministernivå i . Rådet beslutade om att nödvändigakonventionsförändringar skulle vidtas och att dessa skulle träda i kraft den 1juli 1990, syftande till en fullständig frihandel med fisk och andra marinaprodukter . Detformella rådsbeslutet om en ändring av återfinns iunderbilaga 1.1. Ändringeninnehåller förslag till en ny lydelse av artikel 26. Enligt den nya lydelsen skaUfisk och andra produkter omfattas av samtliga bestämmelser ikonventionen. Artiklarna27 och 28 utgår. Iartikel 38 ändras benämningen av bilaga E. BilagaE ändras enligt följande: Iartikel 1 släs fast att fisk och andra produkter skall, om inte annat nämnsi artiklarna 2 tiU 4, omfattas av bestämmelsema i konventionen från och medden . Artikel2 fastställer att vissa statliga stödåtgärder till fiskerisektom skall eliminerassenast . Vilka stödåtgärder som avses preciseras i deöverenskomna tolkningama av artikel 13 i konventionen. Iartiklarna 3 och 4 redogörs dels för de undantag från frihandeln som Sverigetill under vissa omständigheter kan upprätthålla försill/strömming och torsk, dels för möjligheter att upprätthållanuvarande regim för lax och strömming. skall, senast den 31 december1992, presentera en tidtabell för undanröjandet av sina undantag frånfrihandeln. upprätthåUer den nuvarande ordningen förströmming, kan upprätthålla kvantitativa importrestriktioner förströmming samt produkter därav. Vidrådsmötet i överenskoms även tolkningar av artiklarna 10, 13, 14och 16 i konventionen. Denna tolkningsöverenskommelse återfinns i underbilaga1.2. Artikel10 behandlar kvantitativa importrestriktioner. Tolkningen innebär att från ochmed den samma behandling skaU medges för fisk och andra marinaprodukter landade av andra medlemsstaters fartyg som motsvarande produkterlandade av det egna landets fiskefartyg. Detta avser samtliga föreskrifter ochkrav som kan inverka på varornas försäljning och distribution. Statligastödåtgärder behandlas i artikel 13 i konventionen. I den nu aktueUatolkningsöverenskommelsen till denna artikel, som kompletterar de tidigareöverenskommelserna, återfinns bl.a. en förteckning av statliga stödåtgärderför fiskerisektorn som normalt skall anses vara i överenstäm- Prop.1989/90:123 melse resp. inte vara i överensstämmelse med konventionen. Det bör note- Bilaga 1 ras att när man nämner fiskerisektorn i punkt (c) avses härmed helafiskerinäringen inkl. beredning av fisk. Dessutomhar överenskommelse träffats om ändringar i två andra tolkningsöverenskommelser,dels den s.k. Lissabonöverenskommelsen angående artikel 14, som från och medden skall kompletteras med en text om icke diskriminerandeförsäljningspriser, dels den s. k. Bergenöverenskommelsen angående artikel 16,vari lydelsen av definitionen på "ekonomiska företag för produktion"ändras. Slutligenöverenskoms att tills vidare får bibehålla sina nuvarande tullar vidimport av viss sötvattensfisk. Denna överenskommelse skall tas upp för omprövningföre . Skälenför mitt förslag: Överenskommelsen om att införa frihandel för fisk och andramarina produkter anserjag vara mycket viktig som ett led i att stärka EFTA. Jagvill i detta sammanhang peka på fiskerinäringens stora betydelse för flera avEFTA-länderna och att det redan i slås fast att man skall verkaför en utveckling av denna handel. Det var angeläget att finna en lösning pådenna fråga nu när EFTA-ländema står inför sin största utmaning förhandlingarna med den Europeiska Gemenskapen om ett europeiskt ekonomiskt samarbetspmråde(EES). Försvensk del är det med tanke på de stora statsstöden tiU näringen utomordentligtviktigt att beakta konkurrensvillkoren som man genomför frihandelsmåletför fiske. Konkurrensförhållandena kan aldrig bli identiska beroende pånaturliga fömtsättningar och att tillgången till fiskresurserna varierar mellanEFTA-länderna. Därför är det angeläget att finna ett system där inte dessaobalanser accentueras genom handelssnedvridande statliga stödåtgärder.Överenskommelsen inom EFTA tar sikte på att fastställa enhetliga regler inomdetta område. Jag är övertygad om att detta kommer att underiätta branschensanpassning till den kommande frihandeln och innebära att påfiskeområdet kan konkurrera med de andra EFTA-ländema på jämförbara villkor. Enligtmin mening är överenskommelsen om ändringama av av sådan viktatt den bör underställas godkännande. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna ändringama av artiklarna 26, 27, 28, 38 samt bilaga Etill . Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om fisket 1 Inledning Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallades en särskildutredare' för att utvärdera prisregleringen på fisk och gå igenom den statligaadministrationen på fiskets område. Utredningen, som antog namnet fiskeriutredning,överiämnade betänkandet (SOU 1989: 56) Fiskprisregleringen och fiskeriadministrationen.Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning som sammanfattarbetänkandet och remissyttrandena som underbilaga 2.1. Beträffande nuvarandeförhållanden m. m. samt utredarens närmare överväganden hänvisas tillbetänkandet. Regeringen uppdrog åt statens jordbruksnämnd attefter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och jordbruksnämndenskonsumentdelegation lämna förslag om prisregleringen på fisk under budgetåret1990/91. Nämndens förslag som har överlämnats den 1 febmari 1990 bör fogas tillprotokollet i detta ärende som underbilaga 2.2. 2 Den svenska fiskenäringens omfattning och inriktning Fiskingår som en viktig del i den svenska kosten. Många anser att andelen skullebehöva öka. Den svenska konsumtionen av fisk har sedan mitten av 1970-taletökat med ca till ca per person och år. Genom åtgärder för attbegränsa föroreningarna i havs- och insjövatten och genom förbättradedistributionsmetoder, vilket sammantaget medverkar till en hög kvalitet på denvara som kan köpas i handeln, finns förutsättning för en fortsatt ökning avkonsumtionen. Antaletyrkesfiskare beräknas till ca 3 500, varav ca 250 sysselsatta i insjöfiske.Härtill kommer ca 600 binäringsfiskare. Antalet producerande företag 1989 till ca 480 med ca 350 anställda. I fiskberedningsindustrinarbetade ca 3200 personer. Antalet fiskefartyg var ca 1 600. Både antaletyrkesfiskare och fiskefartyg har minskat . Sysselsättningen ifisket skapas till stor del i kust- och 'Verkställande direktören . skärgårdsområden däralternativa utkomstmöjligheter för befolkningen är Prop. 1989/90:123 få. Dentotala svenska fångsten av fisk uppgick till ca . Häravlandades ca i utlandet. Av totalfångsten var ca sill/strömmingavsedd för konsumtion, ca torsk och ca foderfisk. Fångstvärdet uppgick till ca 705 milj. kr. Torskfångstens andel av värdet var ca 46 %och konsumtionssillfångstens . har totalfångsten varierat mdlanca . Avsättningenav svenskfångad sill/strömming på den inhemska marknaden uppgår åriigen tillca . Exporten av oberedd och filéad sill/strömming uppgick år 1989till ca , varav drygt avsattes inom ramen för det särskildastödet till export av sill/strömming till statshandelsländer. Ca lOOOO tonutgjordes av s. k. överskott. Avde svenska torskfångsterna som till övervägande del fiskas i Östersjönavsattes ca inom landet medan ca exporterades i oberedd form.Importen av torsk, som domineras av frysta filéer, beräknas ha uppgått till ca20000 ton omräknad till landad vikt. Deneuropeiska sillmarknaden domineras av god tillgång på nordsjösill. Det har letttill låga priser. Då konsumtionen troligtvis inte kommer att öka i nämnvärdgrad är det sannolikt att priserna på sill kommer att förbli hårt pressade. Torskprisernasteg som följd av en internationell brist på råvara. Kraftigtminskade fångstkvoter i bl. a. gör att priserna bedöms förbli höga.Fisket efter torsk i är av sådan omfattning att beståndssituationenhar försämrats. Fångstutrymmet bedöms ändå medge ett uttag förSveriges del på i stort sett nuvarande nivå. Vissa inskränkningar i fisket kandock inte uteslutas. Vadgäller övrig torskfisk och flatfisk är importandelen . Marknadsbildenför dessa fiskslag väntas inte förändras nämnvärt. Fångstenav lax uppgick till ca . Priserna på lax är för närvarandeförhållandevis låga som en följd bl. a. av stort utbud av odlad lax på deninternationella marknaden. Utvecklingeninom det yrkesmässiga insjöfisket är mycket god och har under en tioårsperiodtredubblat produktionen av konsumtionsfisk till ca . a. är exportenstor av gädda, gös och löjrom. Vissa delar av insjöfisket är beroende avkontinuerliga utsättningar av framför allt ål. Kostnaderna för utsättningarfinansieras bl. a. via prisregleringskassan för fisk. Intressetför konsumtionsodling av fisk och skaldjur är fortsatt starkt i vårt land. År1988 producerades inom svenskt vattenbmk matfisk, varav varregnbåge. Detta innebär mer än en fyrdubbling . Det sammanlagdaproduktionsvärdet är ca 200 milj. kr. 3Fiskepolitikens mål och medel Minbedömning: Det övergripande målet för fiskepolitiken bör ligga fast. Detinnebär att vi skall utnyttja våra vatten- och fisktillgångar på sådant sättatt de långsiktigt kan medverka till vår livsmedelsförsöri-ning och till vårtvälstånd i övrigt. Medhänsyn till de internationella handelsöverläggningar som pågår är det inte numöjligt att besluta om hur de fiskepolitiska medlen skall förändras i detalj.Vissa utgångspunkter för förändringama kan dock anges. 1989/90:123 Bilaga 2 Utredningens förslag:Utredningen har funnit att fiskepolitikens mål (produktionsmål,effektivitetskrav, inkomstmål, regionalpolitiskt mål och konsumentmål) äroklara i sina formuleringar och till vissa delar motstridiga. Mot denna bakgmndanser utredningen att målen mer bör ta fasta på de övergripande avsiktema medstatens inblandning i näringen, nämligen att den svenska marknaden skallförsörjas med fisk som efterfrågas av konsumentema. Remissinstanserna:Ett mindre antal av remissinstansema har behandlat frågan om fiskepolitikensmål. Flertalet av dessa har tillstyrkt förslaget. Skälenför min bedömning: Målenför fiskeripolitiken som fastställdes är flera. Ett är att skapa fömtsättningarför att de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan få både en ekonomisk ochsocial standard som är jämförbar med den som erbjuds inom andra näringar och tryggheti arbetet som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimligapriser. Vidare anges som mål att fisket inom de gränser som ges av enansvarsfull hushåUning med fisktill-gångama skall bedrivas så effektivt sommöjligt. Hänsyn skall tas till behovet av sysselsättning främst i kust- ochskärgårdsområden där fisket har stor regionalpolitisk betydelse. I fråga om det s. k.inkomstmålet betonades beslut bl. a. att det inte innebär någoninkomstgaranti för enskilda fiskare eller fiskeföretag utan att det i ställetger uttryck för en strävan att ge sådana villkor för fisket att de som ärsysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske kan uppnå en med jämförbara gmpperlikvärdig ekonomisk och social standard. 1 fråga om konsumentemas självklarakrav på fisk av god kvalitet till rimliga priser sades den bästa garantinhärför vara en stabil och lönsam svensk fiskerinäring. Behovet av enfortlöpande effektivisering av näringen betonades i fråga om såväl självafisket som omhändertagandet av fångsterna och beredningen och distributionen avfiskprodukterna. I anslutning tillproduktionsmålet sades att en ökad försörjning med svenskfångad fisk böreftersträvas och att fisket så långt möjligt bör anpassas till efterfrågan påfisk inom landet. Olönsamma överskott skall undvikas och fångstema bestämmasav möjligheterna till en lönsam och stabil avsättning.Det svenska fiskets omfattning skall inte påverkas av tillfälliga Prop.1989/90:123 variationer i importpriserna. Fisketsomfattning och inriktning skall också avvägas med hänsyn tiU kravet påsysselsättning i kust- och skärgårdsområden där näringen har stor regionalpolitiskbetydelse. Detta får inte leda till att det uppstår företag som inte har fömtsättningaratt bedriva ett rationellt fiske. Föregen del vill jag särskilt anföra följande.