prop · GD0334 · 1989-12-31 00:00:00 — tenRune , riksdagsledamoten , riksdagsleda- Prop.1989/90:34 möten , försäkringsdirektören ,riksdagsledamoten , verkställande direktören ,riksdagsledamoten , överdirektören ochriksdagsledamoten ) har i delbetänkandet (SOU 1986:8)Soliditet och skälighet i försäkringverksamheten behandlatpant-sättningskravet. Betänkandet har remissbehandlats. En redogörelse förremissutfallet finns i avsnitt 3.1.5. Inom har utarbetatsett utkast till lagrådsremiss angående pantsättningsreglerna i försäkringsrörelselagen,m.m. Utkastet innehåller ett reformförslag av annan innebörd än kommitténs. Detföreslås att det nuvarande systemet med särskild förvaring av värdehandlingamaskall ersättas med ett registreringsförfarande. Dessutom föreslås attplaceringsbestämmelserna rörande de tillgångar som motsvarar deförsäkringstekniska skulderna skall ändras och att reglema om särskildadministration vid försäkringsbolags konkurs skall upphävas. Remissyttrandenafinns tillgängliga i detta lagstiftningsärende (dnr 1139/86). Vissafrågor med internationell anknytning Försäkringsinspektionenhar i en framställning som kom in till regeringen föreslagitatt försäkringsbolag med koncession i skall ges en generell möjlighetatt förmedla försäkringar från utländska försäkringsföretag som saknar svenskkoncession. Vidare föreslås vissa ändringar i bestämmelserna rörandeinspektionens ingripanden mot bl.a. olaga försäkringsrörelse enligt lagen(1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretag att driva försäkringsrörelsei . Framställningen och en till denna bilagd promemoria bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4 respektive bilaga 4.1. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 5. 2 Livförsäkringar med fondanknytning Försäkringsbolagenhar betraktats som ett slags halvofficiella organ med uppgift att på bästa sätt förvalta försäkringstagarnas trygghets kapital. Det har därvid ansetts vara ett samhälleligt ansvar att med omsorg om försäkringstagarna reglera försäkringsbolagens verksamhet så att det i bolagen uppsamlade kapitalet förvaltas så säkert och tryggt som möjligt. Detta synsätt präglar i hög grad försäkringsrörelselagen (1982:713), i syn- 33 3 1989/90. nerhetdess regler om livförsäkring. En utförlig redogörelse för lagens olika Prop.1989/90:34 trygghetsregler och motiven till dessa finns i försäkringsverksamhetskom-mitténsslutbetänkande (SOU 1987:58) Försäkringsväsendet . Försäkringsrörelselagensregelsystem har i olika sammanhang varit föremål för diskussion. Det hargjorts gällande att reglerna är alltför ensidigt inriktade på särskilt säkraplaceringar som löper med ränta, såsom statspapper, andra fullgodaobligationer och krediter mot betryggande säkerhet i fast egendom.Placeringsreglerna skulle därigenom utgöra ett hinder för bolagen att driva enflexibel finansförvaltning och att på bästa möjliga sätt förräntaförsäkringssparandet. Vidarehar det hävdats att konkurrensen om försäkringssparandet är otillräcklig. Dettagäller särskilt förhållandena sedan försäkringsavtalet slutits. En försäkringstagarehar endast begränsade möjligheter att flytta sitt försäkringssparande från ettbolag till ett annat. Möjligheterna att genom återköp eller på annat sätt iförtid avbryta ett försäkringssparande hos ett bolag och ersätta det med ettnytt sparande hos ett annat bolag ter sig, bl. a. med hänsyn till de ekonomiskakonsekvenser som ett sådant byte medför, ofta inte realistiska. Med hänsyn tillden bundenhet och långsiktighet som således präglar försäkringssparandet ärförsäkringstagarna ofta beroende av försäkringsbolagensförmåga att förvalta och förränta uppsamlat sparkapital. Den enskildeförsäkringstagaren är därvid också beroende av den placeringsstrategi som hansförsäkringsbolag från tid till annan väljer och han saknar möjlighet att utövainflytande över valet av placeringsinriktning. Kreditmarknadskommitténhar i sitt slutbetänkande (SOU 1988:29) Förnyelse av kreditmarknadenkonstaterat att försäkringsbolagen, trots den i försäkringsrörelselagen klartuttalade restriktiva inställningen till placeringar i aktier och liknandetillgångar, likväl kommit att bli de största enskilda aktieägarna i samhället.De starka ägarintressen som bolagen därmed kommit att få står enligt kommitténi konflikt med den för kreditmarknaden gmndläggande principen att ägande och kreditgivninginte skall blandas samman. Kommittén pekar på olika möjligheter att komma tillrätta med icke-sammanblandningsproblematiken i försäkringsbolagensfinansförvaltning. En bland flera sådana åtgärder skulle enligt kommittén kunnavara att låta bolagen göra placeringar i aktier genom särskilda fondförvaltare,vilket är möjligt i flera av våra viktigaste konkurrentländer. Försäkringsinspektionenhar i en skrivelse till pekat på vissafrågor som aktualiserats beträffande livförsäkringsbolagensverksamhet och som enligt inspektionens mening bör bli föremål för en prövninginom den närmaste framtiden. I skrivelsen anför inspektionen att det iutlandet finns vissa försäkringslösningar, bl. a. av s. k. unit linked-typ,som inte är möjliga att med nuvarande lagregler introducera på den svenskamarknaden. Särskilt för det fall att kommer att ingå i en för Europagemensam försäkringsmarknad framstår det enligt inspektionen som nödvändigtatt det finns en beredskap för att ge de svenska bolagen möjlighet attkonkurrera med utländskabolag vad gäller det produktsortiment som kan erbjudas kunder- Prop.1989/90:34 na. Unitlinked-försäkringen, som den betecknas i , är en ganskavanlig försäkringsform i utlandet. 1 brukar den, beroende påhur riskinnehållet bestäms, betecknas variable life eller variable annuity. Idet följande används den av arbetsgmppen föreslagna benämningen livförsäkringmed fondanknytning. Livförsäkringmed fondanknytning är en försäkring där försäkringsbelopp m. m. inte mäts inominella belopp utan i antal enheter av en individuellt bestämdförmögenhetsmassa, t. ex. en aktiefond, vars värde varierar. Sparande i enförsäkring av detta slag har alltså stora likheter med att äga andelar i enaktiefond. Utmärkande för livförsäkring med fondanknytning är attförsäkringstagaren ges möjlighet att inom vissa ramar själv bestämmaplaceringsinriktningen och därmed också riskgraden i kapitalförvaltningen. Livförsäkringmed fondanknytning skiljer sig i flera väsentliga avseenden från reglerna omden konventionella livförsäkringen i försäkringsrördsdagen. Det är somförsäkringsinspektionen påpekat inte möjligt för försäkringsbolag med svenskkoncession att meddela livförsäkring med fondanknytning inom ramen förförsäkringsrörelselagens systematik. För att belysa detta lämnas i det följandeen kortfattad beskrivning av några grunddrag i, dels den konventionellalivförsäkringen, dels livförsäkring med fondanknytning. Reglerom konventionell livförsäkring finns i försäkringsrörelselagen. I lagenföreskrivs att utöver dess regler skall gälla även särskilda regler (gmnder),vilka upprättas av bolaget och stadfästs av regeringen eller i vissa fall avförsäkringsinspektionen. Gmnderna skall innehålla närmare bestämmelser om försäkringsbolagetsverksamhet, bl.a. i fråga om beräkning av försäkringspremier, premiereserv(bolagets beräknade utgifter för löpande försäkringar) samt om återbäring tillförsäkringstagarna. Denkonventionella livförsäkringen innebär bl. a. att försäkringsbolaget åtar sigatt vid ett framtida försäkringsfall till försäkringstagaren utbetala ett visstbelopp eller vissa periodiska belopp som anges i försäkringsavtalet.Premieberäkningen fömtsätter att bolaget kan förränta sparkapitalet med en påförhand bestämd årlig räntesats. Överskott som uppkommer i verksamheten avsättstill en återbäringsfond. I samband med utbetalning av försäkringsersättningerhåller försäkringstagaren i allmänhet tilldelning av återbäringsmedel frånåterbäringsfonden. Hur tillgångar som motsvaras av återbäringsfonden skallfördelas mellan försäkringstagarna regleras i grunderna. Medhänsyn till att försäkringsavtalen i allmänhet sträcker sig över och tillatt den allmänna räntenivån från tid till annan varierar kraftigt innebäravtalen att försäkringsbolagen ikläder sig långtgående åtaganden i fråga omkapitalvärden och kapitaltillväxt. För att trygga bolagens förmåga attfullgöra sina förpliktelser enligt ingångna försäkringsavtal innehållerförsäkringsrörelselagen olika regler som har till syfte att säkerställa bolagenssoliditet. Bland dessa regler märks reglerna om antaganden i gmnder- na(7 kap. 3 §) och reglerna om placering i vissa slag av tillgångar (7 kap. Prop.1989/90:34 9§). Grundernaför beräkning av försäkringspremier och premiereserv skall innehålla antagandenom dödlighet och andra riskmått, räntefot samt driftskostnader. Antagandenaskall väljas så att de kan anses var för sig betryggande för det slag avförsäkringsrörelse som det är fråga om. Gmnderna skall alltså innehållaantaganden med betryggande säkerhetsmarginaler, så att premierna inte blir förlåga. Enligtreglerna om placering i vissa slag av tillgångar skall ett livbolag redovisaett belopp motsvarande av de försäkringstekniska skuldema i vissasärskilt angivna slag av värdehandlingar. Försäkringstekniska skulder är ensammanfattande benämning på ett försäkringsbolags beräknade kostnader förreglering av såväl inträffade som framtida försäkringsfall. Deförsäkringstekniska skulderna skall redovisas i balansräkningen och utgörsenligt 7 kap. 1 § försäkringsrörelselagen huvudsakligen av bolagets ansvarighetför löpandeförsäkringar (premiereserv), försäkringsersättningarför inträffade försäkringsfall (ersättningsreserv) och tilldeladåterbäring som inte förfallit till betalning. Devärdehandlingar som räknas upp i försäkringsrörelselagen utgörs huvudsakligenav sådana obligationer och andra skuldförbindelser som utfärdats ellergaranterats av bl. a. staten, kommun eller bank, samt fordringar medbetryggande säkerhet i fast egendom. Återståendebelopp, motsvarande av de försäkringstekniska skulderna, fårredovisas i andra slag av tillgångar, dock inte i aktier. Återbäringsmedel fårplaceras i huvudsak fritt. Dock gäller vissa begränsningar, som att avaktierna i ett enskilt företag får förvärvas högst motsvarande avröstvärdet för samtliga aktier i företaget, den s. k. femprocentsregeln. Vidarefår placeringar i andelar i aktiefonder inte ske utan försäkringsinspektionensmedgivande. Försäkringsrörelselagensförbud mot vinstutdelning innebär att samtliga bolag, oavsett bolagsform,driver livförsäkringsrörelse enligt ömsesidig-hetsprincipen. Principen innebäratt samtliga försäkringstagare solidariskt delar allt överskott som kanuppkomma i livrörelsen. Även riskerna fördelas solidariskt. Om enförsäkringsgren går med underskott kommer den att subventioneras med hjälp avöverskott från andra grenar. Det finns ingen utomstående som får ta del avvinsterna, men inte heller någon som kan utjämna förlusterna. Härav följer attdet åtagande om kapitaltillväxt m. m. som ett försäkringsbolag ikläder sigingalunda innebär en absolut garanti. Om ett livbolag, trots de betryggandesäkerhetsmarginaler med vilka åtagandena beräknas, i sin helhet skulle gå medförlust skall underskottet fördelas proportionellt mellan försäkringstagarna. Enlivförsäkring med fondanknytning är en livförsäkring där det normalt ingår ettsparande och där försäkringstagaren själv har möjlighet att påverkaförvaltningen av sitt tillgodohavande iförsäkringen. En livförsäkring medfondanknytning kan utformas på många olika sätt. Detutmärkande för en livförsäkring med fondanknytning är att åtagan- 36 dena uttrycks i antalenheter, t. ex. andelar i en aktiefond, i stället för i kronor. I en konsekventgenomförd livförsäkring med fondanknytning gäller detta både ochförsäkringsbelopp. Exempelvis kan försäkringstagaren åta sig att underförsäkringstiden betala motsvarande värdet av 25 andelar i en vissfond, medan försäkringsbolaget åtar sig att vid dödsfall inom en tioårsperiodbetala motvärdet av 1 000 andelar i samma fond. 1 livförsäkringen medfondanknytning, sådan den har utvecklats i andra länder, ligger också att detär försäkringstagaren som bestämmer i vilken fond eller liknande hanstillgodohavande skall placeras och att han när som helst kan bestämma atttillgodohavandet skall flyttas till en annan fond. Det innebär att definansiella risker som är förknippade med försäkringstagarnas sparmedel inteligger på försäkringsbolaget utan på försäkringstagarna. För att detta skall varamöjligt måste värdet av andelama kunna hänföras till de enskildaförsäkringstagarna. Livförsäkringen med fondanknytning bygger alltså inte på ömsesidighetsprincipenpå sätt denna kommer till uttryck i den konventionella livförsäkringen.Härigenom ändras delvis förutsättningarna för utformningen av regelsystemet; ivissa avseenden liknar verksamheten mera skadeförsäkring än konventionelllivförsäkring. 2.2 Allmän motivering till förslaget till lag om livförsäkringarmed fondanknytning m. m. 2.2.1Ny försäkringsform på den svenska livförsäkringsmarknaden Mitt förslag:Svenska försäkringsbolag får möjlighet att meddela livförsäkring medfondanknytning. Försäkringsformen regleras i en särskild lag. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Nästan alla remissinstanser tillstyrker att lagliga förutsättningar skapas försvenska livförsäkringsbolag att meddela livförsäkringar med fondanknytning. EndastLO ställer sig tveksam till att den nya försäkringsformen införs . LOförordar att frågan skjuts och tas upp sedan viktigareskatteomläggningsfrågor fått en lösning. Skälen för mitt förslag: Iett internationellt perspektiv ter sig den svenska livförsäkringsmarknaden ivissa avseenden statisk och outvecklad. Flera utländska livförsäkringsmarknaderkännetecknas av en betydligt livligare produktkonkurrens och en allmänt settstörre dynamik än den svenska. Att den svenska livförsäkringsmarknaden ter sigrelativt outvecklad kan i inte oväsentlig grad förklaras med den detaljeradereglering som präglar livförsäkringsområdet. Flera skäl talar för attsvenska försäkringsbolag bör tillåtas meddela livförsäkringarmedfondanknytning. Med den nya försäkringsformen skapas förutsättningar för enbetydligt mer effektiv konkurrens mellan livbolagen än vad som är möjligt inomramen för den konventionella livförsäk- Den enskilde försäkringstagaren får möjlighetatt själv utöva inflytande över kapitalförvaltningen. Han kan när som helstflytta sitt tillgodohavande från en fondförvaltare till en annan och kan väljamellan ett stort antal fonder med olika placeringsinriktning. Med den nyaförsäkringsformen är det också möjligt att låta försäkringstagaren löpandefölja de individuella tillgångarnas värdetillväxt och tydligt urskiljaförsäkringens olika kostnader. Ytterligareskäl för att livförsäkringar med fondanknytning bör införas i ärvalutaregleringens avskaffande och närmande till en gemensamförsäkringsmarknad inom EG. Även den omständigheten att försäkringsmäklare inomen snar framtid kan antas förmedla motsvarande utländska försäkringar på densvenska marknaden talar starkt för att svenska försäkringsbolag bör gesmöjlighet att meddela den nya försäkringsformen. Skälenför LO:s tveksamhet inför den föreslagna lagstiftningen är att det skullefinnas anledning överväga om den skattemässiga särbehandlingen avpensionsförsäkringar och pensionssparande i sin nuvarande form skall bibehållaseller inte samt att den nya försäkringsformen skulle innebära att en nylångsiktig avtalstyp införs som komplicerar en skatteomläggning. Jag delar LO:s uppfattningatt man inte nu bör vidta åtgärder som kan försvåra reformarbetet påskatteområdet. Enligt min mening behöver man emellertid inte befara någrasådana svårigheter, om bara systemet utformas på ett flexibelt sätt. Somkommer att framgå föreslår jag i flera avseenden en utformning av den nyaförsäkringsformen som just har till syfte att förenkla en anpassning till olikaskattemodeller. Jagföreslår alltså att svenska försäkringsbolag får möjlighet att meddela livförsäkringarmed fondanknytning. Arbetsgruppenhar föreslagit att regler om den nya försäkringsformen tills vidare införs i ensärskild lag. Påsamma sätt som flera remissinstanser anser jag att det skulle vara värdefulltom de nya reglerna kunde arbetas in i försäkringsrörelselagen. Med hänsyn tillde grundläggande skillnader som föreligger mellan konventionell livförsäkringoch livförsäkring med fondanknytning kan en sådan inarbetning dock inte görasutan en mer omfattande översyn av försäkringsrörelselagens systematik i desshelhet. Regler om den nya försäkringsformen bör därför tills vidare ges i ensärskild lag om livförsäkringar med fondanknytning. 2.2.2Den nya försäkringsformens huvuddrag 2.2.2.1Förvahningen av försäkringstagarnas sparkapital Mitt förslag:Premierna för försäkringen skall placeras i särskilda försäkringspremiefondersom förvaltas av fristående fondförvaltare enligt aktiefondslagens regelsystem. Arbetsgruppens förslag:Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Praktiskt taget samtliga remissinstanser tillstyrker Prop. 1989/90:34 de principiella gmnddragen i förslaget. och anser att försäkringstagare med fondanknuten livförsäkring börha möjlighet att låta. placera tillgodohavandet även i redan existerandeaktiefonder. Skälenför mitt förslag: Att knyta försäkringssparandét till självständiga, fondförvaltareenligt aktiefondslagens regelsystem medför flera betydelsefulla fördelar.Genom att försäkringstagarna tillåts att fritt välja mellan olikafondförvaltare och att när som helst flytta sparkapitaletfrån en fondförvaltare till en annan skapas gynnsamma förutsättningar för enlivlig och fortlöpande konkurrens om försäkringssparandet. Genom attförsäkringssparandet knyts till aktiefonder tillgodogörs också försäkringstagamade gmndläggande bestämmelser som finns i aktiefondslagen till skydd föraktiefondssparare, låt vara att det av flera skäl är lämpligast att det ärförsäkringsbolaget som är andelsägare i fonden. Aktiefondslagstiftningenkan sägas vila på tre gmndläggande principer; riskspridning, kvalificeradförvaltning och betryggande förvaring. Bland aktiefondslagens gmndläggandetrygghetsbestämmelser märks regler om fondbolaget samt dess styrelse ochledning (4 och 6 8§§), regler om tillsyn och skydd för fondförmögenheten m. (5, 11-13, 46 och 47 §§) samt reglerom fondbolags verksamhet (14 25 §§). Av nunämnda regler i aktiefondslagen framgår bl.a. att ett fondbolag skall ha ettvisst lägsta aktiekapital och stå under bankinspektionens tillsyn, att fondförmögenheteninte får utmätas, samt att fondbestämmelser skall finnas för aktiefond. Fondbestämmelsernaskall fastställas av bankinspektionen. Dessa skall ange bl. a. riktlinjer förplacering av fondmedel, humvida utdelning skall ske, gmnder för beräkning avfondandelsvärde och bestämmande av försäljnings- och inlösenspris, gmnder förberäkning av förvaltningsavgifter, samt bestämmelser om offentlig notering avförsäljnings- och inlösenpris för fondandel. Aktiefondslageninnehåller vidare placeringsregler som har till syfte att dels förhindra attfondmedel i alltför stor utsträckning placeras i riskfyllda eller osäkratillgångar, dels säkerställa en erforderlig riskspridning. Av fondförmögenhetenfår sålunda högst placeras i OTC-noterade aktier. Inom nämnda ramkan en tredjedel utgöras av värdepapper som över huvud taget inte är föremålför offentlig notering. Därtill får fondbolaget inte placera mer än tioprocent av fondens värde i ett enskilt företag. Möjlighet finns att placerafondförmögenheten helt eller delvis i obligationer. Jaganser att aktiefondslagens regelsystem är väl ägnat att tillgodose de.trygghetskrav som kan uppställas för förvaltningen av det sparkapital sominflyter och genereras i den nya försäkringsformen. Förvaltningen av sparkapitaleti livförsäkringar med fondanknytning skall alltså,överlåtas till särskildafondförvaltare enligt det regelsystem som finns i aktiefondslagen. Dettainnebär att försäkringsbolagen inte skall kunna förvalta detta kapital i egnafonder inom ramen för den allmänna finansförvaltningen. Det innebär också attplaceringen skalfske hos svenska fondbolag,.något;som är viktigt bl.a. för attuppnå balans med skattereglerna. Detta utesluter Prop. 1989/90:34naturligtvis inte att fondema kan placera i utländska tillgångar. Däremotbör som jag återkommer till senare försäkringsbolag som driver fondanknutenlivförsäkringsrörelse tillåtas äga fondbolag som dotterföretag och därigenomkunna konkurrera med fristående fondförvaltare. Genom den nu förordadeordningen uppnås bl.a. det syftet att de grundläggande trygghetsregler somfinns i aktiefondslagen blir tillämpliga på all förvaltning av sparkapital sominflyter och genereras inom den fondanknutna livförsäkringen, oberoende av vemsom handhar förvaltningen. Aktiefondslagenses över av en arbetsgmpp inom bl. a. isyfte att anpassa den svenska lagstiftningen till de direktiv som EG:sministerråd antog (85/611/EEC) om samordning av regler som ärtillämpliga på företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper.Arbetsgmppen skall också göra en allmän modemisering av lagen. Ett förslag ny aktiefondslag kan förväntas . Den nya aktiefondslagen kantidigast träda i kraft . Jag har erfarit att de förslag somkan förväntas från arbetsgmppen inte kommer att ändra de gmndläggandetrygghetskrav som finns i dagens lagstiftning. Även en kommande lagstiftningkan därför förväntas uppfylla de krav som bör ställas på en aktiefond förfondanknutna livförsäkringar. Isyfte att skapa fömtsättningar för en skattemässig likabehandling av den nyaförsäkringsformen och konventionell livförsäkring bör det inrättas särskildaaktiefonder som uteslutande är avsedda för kapitaltillskott genom förfondanknutna livförsäkringar, s. k. försäkringspremiefonder. Skattemässiglikabehandling uppnås genom att fonden delar ut all skattepliktig vinst tillförsäkringsbolaget i dess egenskap av fondandelsägare, varvid beskattning skeri försäkringsbolaget enligt nu gällande regler för försäkringsbeskattningberoende på om utdelningen från fonden belöper på en K- eller P-försäkring. Denföreslagna systematiken fömtsätter alltså till undvikande av dubbelbeskattningatt fonden inte betalar någon skatt och att all eventuell beskattning sker iförsäkringsbolaget. Försäkringsinspektionenhar ifrågasatt om utgångspunkten nödvändigtvis behöver vara en skattemässiglikabehandling av konventionell livförsäkring och fondanknuten livförsäkringsamt anser vidare att det borde vara möjligt att acceptera attförsäkringstagarnas tillgodohavande placeras i vanliga aktiefonder. Ett sådantförfaringssätt skulle enligt inspektionen underlätta introduktionen av den nyaförsäkringsformen, eftersom särskilda försäkringspremiefonder inte behöverbildas som ett stort utbud av väl etablerade aktiefonder finnstillgängliga för försäkringstagarna. anser att skattemässig likabehandling av kon ventionell livförsäkring och fondanknuten livförsäkring kan tillgodoses även i sådana redan existerande fonder som lämnar utdelning. Bankföre ningen kan därför inte se några skattemässiga skäl för att endast nya särskilda aktiefonder skulle kunna komma i fråga vid placering av premie medlen. Bankinspektionen däremotförordar lösningen med särskilda försäkringspremiefonder, dels eftersom dessa fömtsätteren del andra mtiner, dels för att försäkringsbolagen annars skulle kunna kommaatt bli alltför dominerande andelsägare i de befintliga fonderna. Fondernasspeciella verksamhet kan enligt inspektionen motivera att de drivs somsärskilda fonder med principer som i vissa fall avviker från vad som gäller förvanliga aktiefonder. Som exempel på detta anför inspektionen att försäk-ringspremiefondernakan få möjlighet att hålla en högre likviditet än vanliga aktiefonder för attsäkerställa frekventa avräkningar för resp. inlösen i samband medfondbyte utan att fondbolaget regelbundet behöver sälja värdepapper vid mindrelämpliga tillfallen.