prop · GD0386 · 1989-12-31 00:00:00 — Ålgärder för invandrare och E 7.Ombudsmannen mol etnisk diskriminering m.m. Meddsberäkningarna under anslagetUtredningar m.m. avser de medel jag där disponerar för ändamåletopinionsbildande insatser i flyktingfrågor m. m. och har skett i samråd medstatsrådet . 1988/89Utgift 20693000 Reservation 3439000 1989/90Anslag 22 506000 52 1990/91Förslag 18 880000 1989/90 bil. 12 har jag prdiminärt beräknat . till Prop.1989/90:86 anslaget Utredningar m. m. beräknarjag medelsbehovet till , varav för opinionsbildande insatser i flyktingfrågor m. m. 0,5milj. Detta innebär en minskning till opinionsbildande insatser med 0,5milj. jämfört med den tidigare beräkningen. 1988/89Utgift 13007000 Reservation 165000 1989/90Anslag 15 596000 1990/91Förslag 20320000 Frånanslaget bekostas bidrag till den centrala verksamheten vid invandrarnasriksorganisationer enligt förordningen (1986:487, med senare ändringar) omstatsbidrag till invandramas riksorganisationer saml lill vissa samarbelsorganför sådana riksorganisationer. Bidragkan också utgå till avgränsade projekt, till viss publikalionsverk-samhel sombedrivs av sammanslutningar bland invandrare saml lill åtgärder i opinionspåverkandesyfte. 1årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 12) finns redovisat förslag ommedelsberäkningar för bidragen lill invandramas riksorganisationer (12 251 000kr. SIVbehöver få ökade projektmedel för opinionsbildande insatser. Dessa bör uppgåtill minst 10 milj. kr. Förinterkulturelll arbete i skolorna beräknar medelsbehovet till 0,6 milj. kr.Verkets bedömning av kostnaderna för metod- och utvecklingsarbete inominvandrar- och flyklinggmpperna innebär ett anslagsbehov om 3 milj. kr. Bidragentill publikationsstöd behöver räknas upp , bl. a.för att möta behoven hos små och nya språkgmpper. Invandrarverketföreslår också atl stöd skall kunna utgå till sociala och kulturellaverksamheter som bedrivs av invandrarnas trossamfund. beräknar anslagsbehovettill 1.5 milj.kr. Jaghar i del föregående redovisat behovet av insatser för all ekonomiskt stödjaverksamheter som skall främja goda etniska relationer och mina övervägandenom vilken inriktning dessa bör få. Jag föreslår att 8069000 Detta innebär en ökning med . Projektmedlen kommer därmed all mer än fördubblasför all ge plats för en kraftig ambitionshöjning när det gäller möjligheternaall stödja projekt i detta syfte. Av anslagsbeloppet bör, som jag förordat i detföregående, 1,5 milj.kr. användas lill särskilda insatser i 53 anslutningtill FN: s kullurårtionde. 5 1989/90. Jaghar, som nämnts i det föregående, utgått från all verket skall kunna Prop.1989/90:86 ge utrymme också åt projekt som kan utveckla samverkan med och inom invandrarnasegna organisationer och åt insatser på ytterligare betydelsefulla områden, t.ex. för flyktingbam, invandrarkvinnor, projekt med anknytning lill återvandringoch stöd lill social verksamhet inom invandrarnas trossamfund. Del bör ankommapå regeringen och invandrarverket all dra upp de närmare riktlinjerna för verksamheten. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m. m. 1988/89Utgift 2283000 1989/90Anvisat 2 343000 1990/91Förslag 2998000 Frånanslaget betalas kostnader för ombudsmannen mol etnisk diskriminering medkansli samt för diskriminering. Beräknad ändring 1990/91 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) diskriminen (1 108000) 38000 + 655 (+163) DOföreslår atl ytterligare en juristtjänst inrättas och vissa löneförstärkningarav befintliga tjänster. Vidare yrkar ombudsmannen på förstärkningar avförvaltnings- kostnaderna i övrigt för sig och för . Sammantaget innebär ombudsmannens förslag anslagsökningar med706000 kr. Jaghar i det föregående redovisat mina överväganden om DO: s fortsatta verksamhet. Jag har då också konstaterat att ombudsmannen bör försöka öka sina möjligheter att ägna krafterna åt sådana ärenden som är principi ellt vikliga. En väg att gå är atl bättre än nu sprida kunskap om DO: s uppgifter. Ett annat angeläget ändamål är att ge ökad spridning åt resulta ten av DO:s prövning i skilda ärenden. Vidare bör DO få ökat utrymme för all, vid behov, tillfälligt anlita utomstående expertis. Del kan gälla utredningsinsatser för vilka inte har kapacitet. Mot bakgrund härav föreslårjag att ombudsmannen tillförs . som en förstärk ning av myndighetens informations- och utbildningsverksamhet. Jag har beräknatkompensationen för pris- och lönefördyringar lill Prop. 1989/90: 86 255000kr. och bedömer att myndigheten under /91 bör undantas frånkravet på rationaliseringsåtgärder. Dessa skulle eljest för DO och nämnden motetnisk diskriminering ha inneburit ell besparingskrav på . Mittförslag till medelsberäkning innebär ett sammanlaget anslag på . förombudsmannen och oförändrat . Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. till Utredningar m. m. /91 anvisa ell reservationsanslag på . 2. till Åtgärder för invandrareför /91 anvisa ett reservationsanslag på . 3. till Ombudsmannen mot etniskdiskriminering m. m. för /91 anvisa ett förslagsanslag på . Vidarehemställer jag all regeringen bereder tillfölle att 4. tadel av vad jag anfört i del föregående om behovet av åtgär der i syfte atl främja goda etniska relationer i och om den inriktning som dessa åtgärder bör få. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål hon hemställt om. Sammanfattning av slutbetänkandena Prop-1989/90:86 (SOU 1989:13 och 14) Mångfald mot enfald frän ''a ikommissionen mot rasism och främlingsfientlighet Ibetänkandet Mångfald mot enfald redovisar kommissionen mot rasism ochfrämlingsfientlighet erfarenheterna av sitt arbete och sina förslag. 1 ell särskiltbetänkande (SOU 1989:14) redovisas kommissionens förslag rörande lagstiftningoch rättstillämpning. Dessa förslag sammanfattas i betänkandet Mångfald molenfald, del 1. Enfolklig mobilisering mol rasism och främlingsfientlighet kräver ett långsiktigtarbete. Kommissionen har försökt stödja de goda krafterna i den mobiliseringen.I sitt arbete har kommissionen i stor utsträckning samrått och diskuterat medorganisationer m. m. inom ett brett spektrum. Enligt kommissionen kan enfolklig mobilisering inte skapas "uppifrån", endast inspireras ochstimuleras. Orättvisor,rädsla och främlingsskap utgör ofta gmnden till problem i mänskliga relationer och också i etniska relationer. Främlingsfientlighet och rasism ärföreteelser som växer när kontakten mellan människor minskar. Blandde olika leoriema om orsaker lill etnisk konflikt och diskrimineringuppehåller sig kommissionen särskilt vid en flerorsaksteori, som innehåller bl.a. tre gmndelemenl, som på olika sätt kan påverkas: Bristandekontakter mellan etniska gmpper Etlantal attitydundersökningar visar atl de flesta svenskars attityd till etniskaminoriteter är tolerant. 1 opinionen finns visserligen inslag av stark intoleranssom på senare lid fåll högljudda ullryck. Tendenser lill en sådan utveckling fmnssärskilt i ungdomsgmpperna. Men de positiva krafterna är starka. Ävenom det saknas belägg för att rasismen ökar i tilltar aktiviteten från extremisliskaorganisationer med rasistiska inslag i sin verksamhet. Vidsidan av de två brotten olaga diskriminering och hels mot folkgmpp förekommer ihela landet rasistiskt färgad brottslighet av annal slag. Denpolitiska enigheten mellan de politiska partierna om invandrar- och flyktingpolitiken är av stort värde. innebär den en stor risk. somhar kritiska uppfattningar och som inte känner något gensvar från Prop.1989/90:86 riksdagspartierna kan känna sig lockade av någon av de extremisliska Bilaga 1 grupper som försöker utnyttja främlingsfientliga stämningar för attsprida ett populistiskt budskap. Del behövs därför en öppen politisk diskussionom invandrar- och flyktingfrågorna. Grundläggandevillkor för goda etniska relationer Engmndläggande fömtsättning för goda etniska relationer är att alla kan känna ensocial och ekonomisk grundtrygghet. Alla måste ha etl arbete, en bostad ochspråkliga möjligheter att knyta kontakter. Kommissionenhar flera synpunkter på hur invandrare och flyktingar i högre utsträckningskall kunna komma ut i arbetslivet. Det gäller bl.a. alt förbättra kunskapernaom innehållet i och värdet av utländsk utbildning. Bostadsbyggandetmåste hållas uppe på en nivå som moisvarar efterfrågan. Kommissionenhar också förslag om förbättringar av undervisningen i svenska för invandrare (sfi). Skolanskall främja solidaritet. Kommissionen föreslår därför att läroplanen för gmndskolanförtydligas i fråga om ell inlerkuhurdll synsätt i undervisningen. Arbetet molrasism och främlingsfientlighet i skolan måste utgå från skolans vardag ochbör inriktas på atl stödja de goda krafter som finns där. Sådana och hithörandefrågor måste lyftas fram ytterligare i undervisningen och i läramtbildingen. Kommissionenföreslår vidare all medel skall anvisas för föreningsmedverkan i skolan och atlservicematerial och praktiska handledningar för lärare bör utarbetas ochspridas samt medel för detta anvisas. Det föreslås också att etniska relationerges ökad prioritet i lärarfortbildningen och all särskilda insatser görs iutbildning och fortbildning av rektorer och studierektorer. Slutligenföreslår kommissionen under detta avsnitt att medel anvisas för lokallutvecklingsarbete om etniska relationer m.m. i skolan och i läramtbildningen samlatl regionala kontaktnät för skolans arbete med etniska relationer byggs ut lillall omfatta alla län. Okunskapenär en av rasismens gmnder. Forskning om etniska relationer, omflyktingpolitiken, om invandrarna och deras barn, är viktig för att stävjaryktena och fördomarna. Resursernaför invandrarforskning bör därför förstärkas i samband med forskningspolitiska riksdagsbeslut. Vidare redovisar kommissio nen etl antal påbörjade forskningsprojekt samt idéer till ytterligare några. Information ochopinionsbildning Prop. Tystnadkan tolkas som instämmande. Därför måste främlingsfienllighe- tJ"ägalen och rasismen alllid bemötas. Alla i vårt samhälle bär ell ansvar för attinte tystna. måste informaiion och opinionsbildning ses i ell långsiktigtperspektiv och förankras brett i hela samhället. Massmediernaspelar en viktig roll i opinionsbildningen. Del är därför viktigt all de eliskaregler som gäller för press, radio och TV upprällhålles. Journalister behöverökad fortbildning om invandrarfrågor. Folkrörelseroch andra organisationer liksom kommunerna är ockå viktiga när del gäller informaiionoch opinionsbildning. Kommissionenförordar etl kraftigt ökat stöd lill organisationer som bekämpar rasism ochfrämlingsfientlighet. Etlnytt syslem föreslås för fördelning av stöd lill information och opinionsbildningkring invandrar- och flyktingfrågor och arbete med etniska relationer.Fördelningen bör göras av invandrarverket i samråd med folkrörelserna. Ellgrundstöd föreslås för organisationer som har till huvudsakligt ändamål attarbeta mol rasism och främlingsfientlighet. Folkbildningsorganisationerna börtilldelas extra anslag för alt utveckla verksamheten kringetniska relationer. Organiseradrasism skall inte accepteras. Rättssamhället skall skydda individen frånförföljelser och trakasserier. Rasismens organisatörer skall bemötas entydigtav opinion och lag. Kommissionen lägger därför fram en rad förslag på dettaområde. Sverigebör förbjuda sammanslutningar, som ägnar sig åt att förfölja personer ellergrupper av personer av viss ras, med viss hudfärg eller visst etniskt ursprung.Deltagande i sådana sammanslutningars verksamhet bör kriminaliseras. Straffbestämmelsernaför normalfallet av misshandel, grovt olaga tvång, olaga hot, ofredande, grovstöld och skadegörelse bör skärpas på så sätt all stämpling till brottenbestraffas. Enlag mot etnisk diskriminering i arbetslivet bör ånyo övervägas. Möjligheternatill grupptalan och rätt till skadestånd vid brottet hets mot folkgrupp börutredas. Ombudsmannenmot etnisk diskriminering (DO) bör utses att pröva klagomål från personer, somanser sig diskriminerade på grund av ras utan att ha fått upprättelse avtillgängliga inhemska rättsmedel. Brotten hets mol folkgrupppch olaga diskriminering bör flyttas i brotts balken från brotten mol allmän ordning (16 kap) till brotten mot frihet och fred (4 kap) eller ärekränkningsbrotten (5 kap). När det gäller närradionoch dess verksamhet föreslås att den gmpp Prop. 1989/90:86 inomjustitiedepartementet som bereder frågan om ökat Bilaga I skyddför yttrandefriheten bör särskilt allvarligt överväga överträdelser avgränserna för yttrandefriheten i ett etermedium av närradions typ. Beredningsgruppenföreslås dessutom få i uppdrag atl pröva lösningar för atl möjliggöra ensnabbare omprövning av sändningsrälten i samband med yttrandefrihetsbroll inärradion. Utredningenom vissa närradiofrågor bör få i uppdrag atl se över reglerna om ansvar för referensbandningenoch möjligheterna att ge Närradions nämnd en starkare ställning. Kodsystemetför rättsstatistiken hos polismyndigheterna bör ses över, så all del av denframgår dels uppgifter om brottsoffrets nationalitet etc, dels en särredovisningav brotten hels mol folkgrupp och olaga diskriminering. Iett avslutande avsnitt resonerar kommissionen kring de svåra frågor som viställs inför genom mötet mellan olika kulturer, religioner och rällslän-kande. Vihar alla ett ansvar för utvecklingen av de etniska relationerna. Delta gällersåväl staten, kommunerna, organisationerna som enskilda individer. Det ärviktigt all en debatt förs om dessa frågor; tystnaden är farlig. Sammanställning av remissyttranden över Prop. slutbetänkandena (SOU 1989:13 och 14) "a 2 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslem (JK),riksåklagaren, , (), brottsförebygganderådet (BRÅ), , , ,, /konsumentombudsmannen, universitets- ochhögskoleämbetet, (), (), forskningsrådsnämnden, humanistisk samhällsvetenskapligaforskningsrådet, , arbetsdomstolen, (), statens invandrarverk (), jämställdhelsombudsmannen, delegationen förinvandrarforskning (DEIFO), diskrimineringsombudsmannen (DO), riksdagensombudsmän, . , (), i (LO), (), akademikers centralorganisation (), Sverigesadvokatsamfund. RIB), StiftelsenAllmänhetens pressombudsman (PO), , vidStockholms universitet, Centmm för invandringsforskning (CEIFO) vid Stockholmsuniversitet, Närradionämn-den. Svenska röda korset, frikyrkoråd. , Samarbelsgmppen för invandrarorganisationer i (SIOS),Japanska riksförbundet. Riksförbundet Internationella föreningar förinvandrarkvinnor, , , och skola, förenadestudentkårer (SFS), , . Dämlöverhar yttranden inkommit från , , Ekumeniska skolddegationen,Per , , invandra-rinslitut och museum. RiksförbundetFinska föreningar i , , (),, , . , universitets studentkår,och kyrkliga studieförbund Riksåklagarenhar bilagl yttranden från regionsåklagarmyndighelen i och ,åklagarmyndigheten i och åklagardistrikt samt överåklagaren iStockholm. Rikspolisstyrelsenharbilagt yttranden från polismyndigheten i , , , ,och samt Föreningen . Universitets-och högskoleämbetet har bilagl yttranden från universiteten i ,, , , och . Landsorganisationeni har bilagl yttrande från rättsskydd AB. CentralorganisationenSACO/SR har bilagl yttrande från socio- Prop. 1989/90:86 nomers, personal- och förvaltningstjänstemäns riksförbund (SSR). Deflesta remissinstanser ställer sig bakom kommissionens prinicipidla syn ochdess allmänna bedömingar och analyser. Några efterlyser mera konkreta förslag.SAF ifrågasätter kommissionens generella teori all rasism ochfrämlingsfientlighet beror på ojämn makt- och resursfördelning. Kommissionensuppfattning, all negativa attityder mol invandrare bör ses som del av ell atlilydkomplexoch alt rasism och främlingsfientlighet inte får behandlas som en separatfråga, delas av flera remissinstanser. Många lar upp frågan om insliluliondldiskriminering och några påpekar all rapporten bara perifert berör denna fråga.Rektorsämbetet vid anser del är viktigt att hålla isärmedborgarskap och etnisk gmpplillhörighel. Med medborgarskap följer vissarättigheter. All vara utesluten från dessa rättigheter bör rimligen intebetecknas som etnisk diskriminering. Någraremissinstanser lar upp frågan om kulturell identitet och menar att samhälletbör arbeta för all stärka denna. RIB)anser dock att kommissionens diskussion om betydelsen av kulturell identitetär förenklad. Vad är det som säger atl en kulturellt förankrad identitet ärbra och att den underiättar förståelsen för andra? är det precistvärtom. Dessutom är kulluren aldrig statisk. Människor lever i en ständigprocess där förändringar i omgivningen föranleder förändringar i kulluren. Detfinns ingen automatik i kulturmöten, skriver RIB vidare. Att människor mötsoch lär känna varandra kan leda lill ökad förståelse men det kan lika gärna blitvärtom. Samhällsvetenskapligainstitutionen vid i har liknande synpunkter och anser imotsats till kommissionen att kunskap om flyktingar och invandrare automatisktleder till att toleransen mot invandrare ökar. Det är inte heller självklartatt ökade kontakter med invandrargmpper leder lill ökad tolerans mot dessa. Detär lättare atl vara tolerant på avstånd. Någraav universitetsinstilutionerna anknyter till kommissionens resonemang kringvalfriheten och det dilemma som detta kan medföra. Någraremissinstanser lar upp svårigheterna i opinionsbildningsarbetet. Riksförbundetför invandrarbyråpersonal (RIB) varnar för risken att koncentrera informationoch utbildning kring kulturella olikheter mellan människor till del somskiljer. bör frågor om närhet och likhet och det som förenar halika stor plats och vi bör hellre betona existentiella värden som förenarmänniskor än begränsa oss till specifikt kulturella värden. 6 1989/90. I saml Nr 86 Grundläggande villkor forgoda relationer Prop. Mångaremissinstanser betonar sambandet mellan allmänpolitiska insat- 'bilaga seroch goda etniska relationer. Isynnerhet utvecklas behovet av arbete och vikten av att snabbt komma in påarbetsmarknaden. Flera, särskilt från akademikervärlden, skriver om problemenför utländska akademiker. SFS menar också alt invandraraka-demiker bör fåtillgång lill kompletterande utbildning och specialinriklade yrkeskurser. Någrabetonar vikten av en god introduktion på arbetsmarknaden och all systemet med mentorer/faddrarför många kan vara en tillgång. Arbetsgivama bör vara generösa när invandrarnaskunskaper i svenska prövas, anser AMS, och LO anser, att många arbetsgivaretenderar all ställa onödigt höga krav på kunskaper i svenska. Invandraresoch flyktingars bostadsproblem behandlas av några remissinstanser. AMS skriveratl konkurrensen om bosläder kan leda lill all svenska ungdomar som blir ulanbostad får en negaliv inställning till flyktingar. Centrum förinvandringsforskning (CEIFO) anser att det finns fömtsättningar all del påbostadsmarknaden uppstår en subtil diskriminering av invandrare ochminoriteter. RIB) föreslår att DO fåri uppdrag all utreda i vilken omfattning diskriminering på bostadsmarknadenförekommer. Kunskaperi svenska språket och utbildningen i svenska behandlas av mångaremissinstanser. LO, som förordaren lag mot etnisk diskriminering iarbetslivet, anser all en sådan bör reglera den enskilda arbetsgivarens räll allensam utan prövning "diskriminera" anställd eller arbetssökande med motivetall behövliga kunskaper i svenska språket saknas. vidGöteborgs universitet anser all forskning behövs för alt mer precist bedömavilka språk- och andra kulturkunskaper som faktiskt är nödvändiga för olikaarbetsuppgifter. Institutionen föreslår också att det undersöks i vad månbristande språkkunskaper används som diskrimi-neringsinstmment. SACOföreslår en mer differienlierad svenskundervisning, fackspråkskurser och ettsvenskt språktest som ligger på en högre nivå än det s. k. rikstestet. Någraremissinstanser tar upp sambandet mellan flyktingpolitik och rasism ochfrämlingsfientlighet. Fleraremissinstanser instämmer med kommissionen att skolan har en gmndläggande betydelse i skapandet av goda etniska relationer. SÖ på pekar att mycket i styrelsens just färdiga handlingsprogram för skolans intemationalisering sammanfaller med kommissionens synpunkter och förslag. SÖ delar kommissionens uppfattning att läroplanen för gmndsko lan måste förtydligas när det gäller interkulturelll synsätt. Också vid kom mande översyner av läroplanerna för gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen bör de inlerkulturdla aspekterna markeras tydligare. Vidare anför SÖ all del är viktigt atl det inlerkulturdla synsättet får 62 genomslagi de allmänna delarna av skolans och vuxenutbildningens styr- Prop.1989/90:86 dokument. Även andra remissinsslanser tar upp de inlerkulturdlaaspek- Bilaga 2 terna. Göieborgs universitets filosofiska institution menaralt invandrarnas egen kompelens i större utsträckning bör tas lill vara igrundskolan. Kommissionensförslag om särskilda medel till skolorna för lokall utvecklingsarbete stöds avSÖ samt några andra remissinstanser. Behovetav lämpliga läromedel påpekas av flera remissinstanser. Lärarutbildningenbehandlas av flera remissinstanser. SÖ menar att den nuvarandekompletteringsfortbildningen skall kunna bidra lill den fördjupning avkunskaper och den medvetenhet som kommissionen förordar. SÖ anser inte altytterligare nationella insatser är möjliga. När del gäller skolledare avser SÖ atlinom ramen för sitt ansvarsområde och tillgängliga resurser göra insatser avdel slag som kommissionen förordar. Någraremissinstanser betonar också betydelsen av att skolpolitiker, elevvårdspersonaloch barnomsorgspersonal bör få utbildning för all befrämja goda etniskarelationer. Opinionsbildningoch stöd till folkrörelser m. fl. Fleraremissinstanser delar kommissionens uppfattning om vikten av folkligmobilisering och att del opinionsbildande arbetet måste ha ell långsiktigtperspektiv. socionomers, personal- och förvaltningstjänstemäns riksförbund(SSR) menar att långsiktig opinionsbildning skapas av människor med goduthållighet. Alla har inte det och staten och kommunerna bör därför verka föratt en stark etisk ryggrad formeras i landets kommuner bestående av t. ex. gmpperingarsom har vana vid all resonera i etiska termer som t.ex. humanitäraorganisationer, kyrkor och arbetarrörelser. Någraremissinstanser vill atl personalgrupper som möter invandrare, t. "ex7öllser,socialvårdspersonal, journalister får mer och bättre utbildning. Massmediernasroll behandlas av några remissinstanser. delar interapportens relativt kritiska omdöme om medierna när det gäller publicservice-radion och televisionen. anser alt belysningen avinvandrar- och minoritelsproblemen har en betydande bredd och vägleds av enklar och medveten strävan att komma till rätta med rasism och främlingshat.Detta ansvar kommer till tydligt uttryck i de lagar och avtal som reglerarverksamheten i och det reflekteras även i den interna policysom gäller beträffande det praktiska programarbetet. Mångaremissinstanser säger sig vara eniga med kommissionen om Jblkrördsernas storabetydelse i arbetet för alt skapa goda etniska relationer och välkomnarkommissionens förslag om ökade resurser. Deremissinstanser som kommenterar förslaget att skall fördela ell anslag till folkrörelserna i samråd med etl folkrörelseråd, är positiva till detta. tillstyrker kommissionens förslag att resurserna kraftigt bör förslärkas till informations- och opinionsbildning kring invandrar- och flyktingfrågor och arbetet med etniska relationer. föreslår alt anslaget 63 blirminst 10 milj. kr. Enligt SlV:s mening är det också angeläget Prop.1989/90:86 attde resurser som finns för opinionsbildande verksamhet inte som hillills Bilaga 2 skettsplittras upp på för många instanser. Det är naturligt alt mot bakgrundav sina arbetsuppgifter här har en central roll. börvara ett rådgivande organ där frågor av principiell karaktär diskuteras ochdär riktlinjer för bidragsgivningen utarbetas. 5/Kbetonarviklen av flexibilitet i bedömningen av projekt. I beredningen avansökningarna är del angeläget all la vara på möjligheterna till samverkan medandra fackmyndigheter.