prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Inom varje område redovisas kort verksamhetens syfte ochhur insatserna påverkar ekonomin och därigenom statsbudgetens ochsocialförsäkringssektorns inkomster och utgiften Vidare redovisas förändringarinom respektive område, föranledda av statsmaktsbeslut. Realekonomisk fördelning av utgifterna transfereringar (företag) Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Industridepartementets utgifter består till ca 2/3 avtransfereringar till statliga och privata bolag. Transfereringarna avser bl.a.branschfrämjande åtgärder och bidrag till omsättningsskatt på värdepapper, isamband med bildandet av ett statligt holdingbolag. Småföretagen svarar för mycket av den tekniska ochkommersiella förnyelsen i näringslivet och bidrar till regional balans. Deutgör ett viktigt komplement till större företag, bl.a. sotnunderleverantörer. En kontinuerlig nyetablering av företag medverkar till attnya idéer prövas pä marknaden. Småföretag hindras dock ofta i sin utveckling genom att desaknar kompetens, information och tillgång på riskkapital samt genom att debesväras av komplicerade regelverk. Av dessa skäl blir tillväxten ismåföretagssektorn lägre, hindras många företagsetableringar samt inträffaronödiga konkursen Det är ett samhällsekonomiskt intresse att avhjälpa dessa brister. Småföretagspolitikensyftar till att främja etableringen av nya effektiva och lönsamma företag samtatt stimulera tillväxt, produktivitet och förnyelse hos befintliga småföretag.Det gäller såväl tillverkande företag som tjänsteföretag. Medlen är bl.a.förbättrad försörjning med information, kompetens och riskkapital samt ensträvan efter regelförenkling. Viktiga organ för att föra ut de riktadeåtgärderna är främst de regionala utvecklingsfonderna. Dennäringspolitiska propositionen tar upp insatser som syftar till en förstärktkompetensutveckling, tekniksspridning och underleverantörsutveckling.Utvecklingsfondernas målgrupp vidgas till att omfatta i princip allasmåföretag. Vidare föreslås att särskilda medel avsätts för bl.a. åtgärder pådesign- och miljöområdena. Syftet med teknikpolitiken inom näringspolitiken är attuppnå tillväxt genom förbättrad produktivitet och konkurrensförmåga i svenskindustri. För attuppnå detta syfte arbetar teknikpolitiken med två typer av insatsen De avserdels att främja utveckling av ny teknik genom teknisk FoU, dels att effektivisera användningen av teknik genom insatser i dentekniska infra- Prop. 1989/90:150 strukturen. 1 forskningspropositionen 1990 föreslås att ett teknikvetenskapligtforskningsråd (TFR) inrättas. Genom överföringen skall det disponera 323milj.kn /91-92/93. Verksamheten vid STU kommer att koncentreras mot tillämpadteknisk forskning och teknisk utveckling som en följd av att TFR inrättas ochtar över ansvaret för teknisk grundforskning. finns en sammanhållen turist-och rekreationspolitik i . Målen är "dels att genommarknadsföringsåtgärder och utveckling av turistnäringen åstadkommaförbättring i svensk bytesbalans, regionalpolitiska och sysselsättningsmässigaeffekter m m, dels genom generella åtgärder inom olika områden förbättramöjligheterna för breda folkgrupper till turism och rekreation påfritiden". går över till treårsbudgeten från och med1991/92. En särskild strukturplan kommer att ligga till grund förtreårsprogrammen. har i sitt betänkandeProspekteringspolitik bl a lagt fram förslag om prospekteringsverksamheten iSverige. Med utgångspunkt i detta betänkande övervägs inomregeringskansliet statens framtida roll och formerna för statliga insatser inomprospekterings-området. Den pågående omställningen av energisystemet har som syfteatt landets behov av energi varaktigt skall kunna tillgodoses på ett sätt somär förenligt med samhällsekonomiska, sociala och miljöpolitiska mål. Alla energislag utom inhemska bränslen belastas meddifferentierade punktskatter. För /91 beräknas den allmännaenergiskatten uppgå till 16.2 miljarder kn De särskilda avgifterna ochskatterna på svavelhaltigt bränsle, oljeprodukter m.m., viss elektrisk kraftoch mot försurning beräknas uppgå till sammanlagt ca 2,5 miljarder kn Bensinskattenoch kilometerskatten beräknas uppgå till 18,7 resp. 3,4 miljarder kn Enligt beslut har hela energiområdet belagtsmed mervärdeskatt från . Inkomster från försäljning av olja och oljeprodukter frånberedskapslager tillförs budgetens inkomstsida. Dessa inkomsters storlekpåverkas av bl.a. prisutvecklingen på olja och oljeprodukten Beslut om avveckling av kärnkraften innebär att en del aveltillförseln måste ersättas med annan elproduktion. Behovet av nyelproduktionskapacitet kommer att medföra ökade samhällsekonomiska kostnader.Den nya produktionskapacitet som kommer att ersätta kärnkraften blir avsevärtdyrare vilket efter hand kommer att medföra prishöjningar på el. Regionalpolitikensmål är att främja en rättvis fördelning av välfärden mellan mäniskor i olikadelar av landet, bidra till en balanserad befolkningsutveckling så att enbetydande valfrihet beträffande bosättning främjas samt att understödja enrationell produktion till förmån för en god ekonomisk tillväxt. Den regionalautvecklingen påverkas av åtgärder inom så gott som alla politikområden. Inomindustridepartementets område består de regionalpolitiska insatserna bl.a. avåtgärder för företags- och teknikutveckling samt av stöd i samband medinvesteringar och glesbygdsinsatsen Det regionalpolitiska stödet till företagsyftar främst till att skapa varaktiga sysselsättningstillfällen i de regioneri landet som drabbats av undersysselsättning och arbetslöshet. Ökad vikt har påsenare år lagts vid åtgärder för att allmänt förbättra näringslivsmiljön i deprioriterade regionerna vad gäller utbildning, kommunikationer, tekniskkompetens m. m. Dessalöpande regionalpolitiska insatser har kompletterats med ettflertal särskilda insatser i regioner med omfattande strukturförändringar inomnäringslivet. Milj. kn, 1990/prisnivå 1989/90:150 Bilaga1.2 83/84-88/89 Statlig personalpolitik, rationalisering, revision, statistik m.m. -t- 5, Civildepartementetansvarar för samordning av arbetet med att förnya den offentliga sektom. Verksamhetenomfattar härutöver allmänna frågor om den statliga förvaltningen, formerna förstyrning och organisation av statlig verksamhet liksom formerna förmyndigheternas anslagsframställning och resultatredovisning, statligrationalisering och revision, budgetutveckling, statistik, datafrågor, statliglöne- och personalpolitik, länsstyrelserna, kommunerna, landstingen ochkommunalförbunden, polisväsendet, pris-, konkurrens- och konsumentfrågor,och andra trossamfund, folkrörelserna och kooperationen,ungdomsverksamhet, jämställdhet mellan kvinnor och män samtsamhällsinformation. Verksamheten omfattar även de kungliga hov-ochslottsstaterna. Kommuntransfereringar Hushällstransfereringar /_övr. , . . _ Huvuddelen avdepartementets utgifter avser konsumtion, som till största delen består avlönen Investeringarna utgörs i huvudsak av ADB-investeringar och utrustningtill polisen. 8Riksdagen 1989/90. Utgiftsstyrande funktioner Prop. Bilaga 1.2 Flertalet anslag som svararför pa statsbudgetens utgiftssida avser förvaltningskostnader förmyndigheterna. Pris- och löneutvecklingen är således de främsta faktorerna sompåverkar kostnadsutvecklingen inom område. Till de faktorer som styr utgifterna hör de avtal somträffas mellan parterna på den statliga arbetsmarknaden. Statliga avtalbestämmer utgifterna bl.a. på anslagen till täckning av merkostnader för löneroch pensioner m.m., trygghetsåtgärder för statsanställda m.fl., bidrag tillkompetensutveckling inom det statligt reglerade området, bidrag tillförnyelsefonder på det statligt reglerade området samt bidrag till stiftelsenStatshälsan. Andra faktorer som har betydelse för utgifterna ärbrottsutvecklingen och hur stor del andel av brotten som kommer till polisenskännedom. Förnyelse av offentlig sektor ansvarar för samordning av arbetet medatt förnya den offentliga sektorn. Viktiga utgångspunkter för förnyelsearbetetär att uppnå en ökad effektivitet och produktivitet. 1 detta syfte måsteåtgärder av strukturell karaktär vidtas. En omstrukturering av den offentligasektorn kan i betydande utsträckning påverka statsbudgetens utgiften Det gällerbl.a. frågor om huvudmannaskap för olika verksamheten Det måste fortlöpandeövervägas om en verksamhet skall bedrivas i statlig, eller landstingskommunalregi eller om kooperativa former eller privat verksamhet är att föredra.Finansieringsformen bör anpassas efter verksamhetens art. Inom ramen för ett offentligt huvudmannaskap kan olikaverksamhetsformer användas. Vissa verksamheter bör ske i myndighetsform. Andrakan bedrivas under mer affärsmässiga former. Vilken verksamhetsform som skallväljas bör prövas utifrån förutsättningarna för resp. verksamhet. Oavsett vilkenform som används måste den form väljas som bäst främjar en effektiv verksamhet. För att höja effektiviteten inom den statliga verksamhetenförändras bl.a. styrformerna. Myndigheterna ges ett ökat ansvar för resultatenav verksamheten och ökade befogenheter att avgöra hur verksamheten skallbedrivas. Den omläggning av budgetprocessen som successivt görs för iprincip hela den civila statsförvaltningen syftar till att ökaresultatorienteringen och att möjliggöra en fördjupad verksamhetsprövning varttredje ån För att underlätta för förvaltningsmyndigheterna attgenomföra nödvändiga förändringar behövs ett verksamhetsorienterat stöd påflera områden, t.ex. i fråga om ekonomi- och resultatstyrning, löne- ochpersonalpolitik, användning av ADB, organisationsutveckling,förvaltningsproduktion och ied-ningsfrågon En ny organisation för detta stödutreds. genomfördes en omfattandereformering av polisväsendet, som bl.a. innebar ändrade arbetsuppgifter förrikspolisstyrelsen, en ny regional polisorganisation i vissa län, nyaarbetsformer på regional och lokal nivåsamt förbättrad utbildning och rekrytering. I skilda sammanhang 106 har envidareutveckling av reformen aktualiserats. En samlad redovisning av olikapolisfrågor tas upp i en särskild proposition. Polisen har i likhet med många andra offentligaverksamheter personaiför- Bilaga 1.2 sörjningproblem vilket tagit siguttryck i ett ökat antal övriga avgångan Detta beror i första hand på denallmänna bristen på arbetskraft. Genom det ökade antalet övriga avgångar överensstämde intebehovet av polisaspiranter med de prognoser som bl.a. utgjort underlag förstatsmakternas beslut om antalet antagningar till polisens aspirantutbildning.1 mitten av fanns ett överskott av utbildade polisen Detta låg tillgrund för beslut om minskade intagningar till aspirantutbildningen. Under fyraår antogs 200 resp. 150 aspiranten Genom ökade avgångar från polisyrketersattes överskottet av ett underskott som f.n. uppgår till c:a 400 /90 ökades intagningen från 360 till 600 aspiranter. För budgetåret1990/91 föreslås en intagning av 800 aspiranten Den ökade intagningen avpolisaspiranter påverkar utgifterna underlångtidsbudgetperioden. Polisaspirantutbildningen är treårig vilket innebäratt vakansläget inte kommer att påverkas i större omfattning de närmaste årentrots den ökade intagningen av polisaspiranter. Besluten och förslagen om denökade intagningen av polisaspiranter till påverkarlångtidsbudgetberäkningarna genom ökade kostnader för bl.a. löner ochutrustning för aspiranterna. LJtgiftsutvecklingen på anslaget till täckning avmerkostnader för löner och pensiotier m.m. styrs av de kollektivavtal om löneroch andra anställningsvillkor sotn träffas mellan parterna på den statligaarbetsmarknaden. Avtal har träffats . För tidendärefter saknas kollektivavtal. Lönesumman för statligt reglerade tjänsteruppgår till ca 106 miljarder kn inkl. sociala avgifter. Varje procentslöneökning motsvarar således utgifter om drygt 1 miljard kn Den 1 januari 1991överförs arbetsgivaransvaaret för lärare från staten till kommunerna. Dettainnebär att utgifterna för de arbetsstyrda anslagen beräknas minska underlångtidsbudgetperioden. Anslaget till trygghetsåtgärder för statsanställda m.fl.har sin grund i ett nytt trygghetsavtal som träffats mellan parterna. Det nyaavtalet innebär bl.a. att bättre förutsättningar finns för att inom statenkunna genomföra de strukturförändringar som kommer att krävas. Genom det nyaavtalet och de medel som parterna avsatt för olika trygghetsåtgärder bör sådanaförändringar kunna ske på ett för alla berörda acceptabelt sätt. Även anslaget till bidrag till kompetensutveckling på detstatligt reglerade området har sin grund i ett avtal. Över anslaget finansierasolika ätgärder för att höja kompetensen i statsförvaltningen. Sådana åtgärderkan vara utbildning, studiecirklar, arbetsrotation, utbytestjänstgöring mm.Åtgärderna bör kunna leda till bättre förutsättningar att utveckla verksamheteninom stora delar av den statliga förvaltningen. Stöd till vissa organisationer Det statliga stödet till folkrörelserna redovisas underflera huvudtitlar på Föreningsbidragen uppgår till sammanlagt ca3,5 miljarder 107 kn Till detta kommer olika uppdragsersättningar om ca 1,6miljarder kr. 1989/90:150 största utgifterna går till stöd tillfolkbildning, idrott, ungdom, handikap- Bilaga 1.2 pade, humanitära ändamål,fria trossamfund m.m. Inom ansvarsområde finns främstolika former av stöd till ungdomsverksamhet. Stödet till folkrörelserna styrs av ett mycket stort antalregler och förordningar. Principerna för statens stöd till föreningslivetkommer att omprövas. Bl.a. bör avsikten med bidragsgivningen bli tydligare.Formerna för att bedöma effekter av stöden skall också utvecklas. En ny regional statlig förvaltning skall genomförasfr.o.m. I varje län bildas en ny länsstyrelse av deverksamheter som bedrivs av länsvägnämnden, länsskolnämnden,lantbruksnämnden och den nuvarande . Reformen syftar till attstärka statens representation i länen genom att en myndighet skapas som på ettallsidigt och kompetent sätt kan väga olika sektoriella intressen mot varandraoch ta hänsyn till regionala förhållanden. En starkare regional statligmyndighet gör det dessutom lättare att från central nivå i ökad utsträckningdelegera uppgifter till regional och lokal nivå. De nya länsstyrelserna skallverka som sammanhållna regionala statliga organ med ansvar för uppföljning ochutvärdering av gjorda insatser från ett samlat regionalt perspektiv. ADB, statistik m.m. Anslaget för anskaffning av ADB-utrustning föreslås /91 uppgå till 784,5 tnilj. kn Som ett led i införandet av en nybesluts- och finansieringsordning för bl.a. ADB-investeringar kommer /91 en annan finansieringsform än detta anslag att prövas förvissa myndigheter. I årets budgetproposition föreslås en treårig budgetramför verksamhet. En tyngdpunktsförskjutning görs motstatistik som rör ekonomi, fördelningspolitik, miljö och EG- integrationen. Föratt åstadkomma en bättre anpassning av statistiken till nya statistikbehov kommerden beslutsmodell som tillämpas för statistiken att ses över i riktning mot ettökat användaransvar och bättre samordning av tvärsektoriella statistikbehov.Även strukturella förändringar av statistikproduktionen kan komma attövervägas. Den ekonomiska politiken är inriktad på att stärkautbudssidan i svensk ekonomi och att stärka konkurrens och effektivitet isåväl privat som offentlig verksamhet. Konkurrensfrågor har också fått en ökadtyngd i arbetet med att närma EFTA och EG. En utredning om förstärktkonkurrenspolitik har tillsatts mot bl.a. denna bakgrund (C 1989:03). Statenspris- och konkurrensverks uppgifter inriktas allt mer mot att främja enönskvärd konkurrens inomnäringsliv och offentlig verksamhet. Milj.kr., 1990/prisnivå Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 88/89 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 Genomsnittlig procentuell förändring 90/91-94/95 Källa: och Tillmiljödepartementet hör frågor om: - miljövård,innefattande miljöskydd, naturvård, miljöforskning och avfallsforskning, - hantering avradioaktivt och annat avfall, - säkerhet inomkärnenergi- och elenergiområdena, offentliggjorde statsministernvissa planerade ändringar i fördelningen av ärenden mellan några departement.De planerade ändringarna i ärendefördelningen innebär att energipolitiskafrågor flyttas från miljö- och till industridepartementet.Miljö- och byter därmed namn till ochtar över frågor om den fysiska riksplaneringen från . Här redovisas utgifterna för de verksamhetsområden som hörtill . Huvuddelenav utgiftema på denna huvudtitel avser konsumtion, som i sin tur till störstadelen består av lönen De största övriga utgifterna är bidrag till länsstyrelseroch kommuner för sjökalkning. Bilaga 1.2 Mål och andra utgiftsstyrande faktorer beslut med anledning av regeringensproposition om miljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85, JoU 23, rskn373) bildar utgångspunkten för det fortsatta miljöarbetet. Miljöpolitiken syftar till att trygga alla människors rätttill en god miljö nu och . Miljöpolitiken syftar vidare till attförebygga miljöstörningar och där sådana uppstår begränsa dem samt återställaskadad miljö. 1 enlighet med naturresurslagens bestämmelser skall marken,vattnet och den fysiska miljön i övrigt användas så att en från ekologisk,social och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning främjas. All verksamhet skall bedrivas på sådant sätt att negativaeffekter på omgivningen inte uppstår. Oundvikliga effekter skall begränsas sålångt som möjligt. Detta gäller både industriell och annan verksamhet. Särskiltfrån industriell verksamhet har störningar och skador på miljön förekommit underlång tid. Kostnaderna för att minska miljöskadorna och åtgärda redan uppkomnaskador skall bäras av dem som orsakat skadorna. Den som bedriver miljöfarligverksamhet skall svara för kostnaderna för sådana miljöskyddsåtgärder somföreskrivs med stöd av miljölagstiftningen. Skärpta miljökrav får därför kostnadskonsekvenser inom deflesta samhällssektorer och resurser för miljöinsatser måste därför avsättasav enskilda, företag, kommuner m.fl. Statliga medel för miljöinsatser anvisas,med hänsyn till miljöfrågornas sektorövergripande karaktär, över såväl miljö-och huvudtitel som flertalet övriga huvudtitlar. Vidarebör noteras att för flera av miljö- och myndigheterfinansieras verksamheten med avgiften Insatserna på miljöområdet under miljö-och huvudtitel på statsbudgeten är i denna jämförelse avförhållandevis begränsad omfattning. Miljöproblemen har utvecklatsfrån lokala problem runt punktkällan till storskaliga problem som försurning,klimatpåverkan, nedbrytning av det skyddande ozonskiktet och storskaligspridning av miljögiften För att lösa dagens miljöproblem krävs åtgärder, intebara inom industrin utan också inom områden som t.ex. trafiken, jord- och skogsbruket,energiförsörjningen och den kommunala planeringen. Miljöproblemen kan inte bemästras enbart med nationellaåtgärden Många miljöproblem måste lösas genom intemationellt samarbete. försurningen av mark och vatten, skogsskadeutvecklingen, föroreningen avhavet, nedbrytningen av det skyddande ozonskiktet, utarmningen av denbiologiska mångfalden och risken för klimatförändringan är pådrivande i det internationella samarbetet.Ambitionen är att genom aktivt agerande i FN och dess fackorgan samt i andrainternationella organisationer, bl.a. , få till stånd instrument ochöverenskommelser för att bemästra globala och regionala miljöproblem. Den allvarliga miljösituationen i ger besvärandeeffekter även hos oss, t.ex. vad gäller försurningen och nedsmutsningen avÖstersjön. Den snabba utvecklingen i skapar nu möjligheter till ettintensifierat miljösamarbete.1 budgetpropositionen 1990 har föreslagits att ett stöd om 1 Prop.1989/avsätts för den pågåendeförändrings- Bilaga 1.2 processen i . Regeringen har vidare nyligenföreslagit att godkänna en överenskommelse om inrättande av ettsamnordiskt bolag för miljöinvesteringar i . Det internationella -(SEl) - som har tagit initiativet tillhar startat sin verksamhet. har garanterat ett bidragmed 25 milj. kr. t.o.m. /93. Under långtidsbudgetperiodenavses ställning tas till behovet av ytterligare statsmedel till institutet. Ar 1991 planeras en miljöpolitisk proposition med en nysamlad genomgång av tillståndet i miljön och förslag till åtgärder för att demiljöpolitiska målen skall uppnås. Tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen och regleringav kemiska produkter enligt kemikalielagstiftningen m.m. utgör degrundläggande styrmedlen i miljöpolitiken. Ekonomiska styrmedel bör enligt riktlinjemaför miljöpolitiken i ökad utsträckning komplettera de administrativastyrmedlen. En parlamentariskt sammansatt kommitté (ME 1988:03)arbetar f.n. med att analysera förutsättningarna för att i ökad omfattning användaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken och lämna förslag till hur sådanastyrmedel kan utformas. Förslag till miljöskatter på koldioxid och svavel ochmiljöavgifter på kväveoxider har förelagts (prop. 1989/90:MEoch prop. 1989/90:Fi). Kommittén lämnar sitt slutbetänkande där bl.a.avgifter på utsläpp från industriella processer, tungmetaller, organiskalösningsmedel samt jordbrukets miljöpåverkan kommer att behandlas. Där väntasockså förslag om avgifter/skatter på avfall. En utredning (ME 1989:04) tillsattes med uppgiftatt se över möjligheterna till en samordning av all miljölagstiftning samt attföreslå skärpning av miljöskyddslagen. Utredningen skall i början av år 1991redovisa sin principiella syn på den framtida miljölagstiftningen. Den förändrade styr- och budgetprocessen inomstatsförvaltningen kommer inom miljöområdet att innebära att de mål som angettsi olika riksdagsbeslut bryts ned och görs konkreta och uppföljningsbara av deansvariga myndigheterna. Myndigheterna måste också i konkreta termer kunna redovisai vilken utsträckning målen har uppnåtts. I målen för det nu pågående aktionsprogrammet motluftföroreningar och försurning ingår att de svenska svavelutsläppen skallminska . Kvävedioxidutsläppen skall minskamed . Nya avgaskrav för lastbilar och bussar införsobligatoriskt för lätta fordon och för tunga fordon. har presenterat ett förslagtill ny aktionsplan mot luftföroreningar och försurning. Speciell vikt harlagts vid åtgärder mot kolväteutsläpp och klimatpåverkan. Tekniska åtgärder,kostnader samt andraeffekter av att minska svavelutsläppen och halvera kväveut- Prop.1989/90:150 släppen har redovisats. har ävenanalyserat Bilaga 1.2 den nuvarande verksamhetens effektivitet ochföreslagit vilka åtgärder som kan finansieras av andra samhällssektorer.Aktionsplanen avses behandlas i den miljöpolitiska propositionen . Enligt den nuvarande planen mot havsföroreningar skall - iett första steg -utsläppen av stabila organiska klorföreningar från pappers-och massafabriker minskas . skall de upphöra. Utsläppen avnärsalter skall minska med hälften i områden som är särskiltkänsliga. Ambitionsnivån för utsläppen från de kommunala reningsverken är attföre nå en 50-procentig rening vid anläggningarna vid kusterna och vidspeciellt utsatta kuststräckor . har också lagt fram en revideradaktionsplan mot havsföroreningar. Även denna aktionsplan avses att behandlas iden miljöpolitiska propositionen . Planen innehåller förslag avseendeskogsindustri, kemisk industri, kommunala reningsverk samt skogs- ochjordbruksmark. Utsläppen av kvicksilver och kadmium skall halveras frånår 1985 . Utsläppen av övriga metaller skall också begränsaskraftigt. Avveckling av användningen av ozonnedbrytande ämnen beslutade om en avvecklingsplan föranvändningen av vissa CFC-föreningan Enligt planen skall den svenskaanvändningen av CFC-föreningar halveras före utgången av . Till utgångenav skall de i stort upphöra. har under år 1989avlämnat förslag om itnportförbud för produkter tillverkade med hjälp av CFC-föreningar,system för återvinning och omhändertagande av CFC ur kyl- och frysskåp, samtytterligare åtgärder inom ramen för planen för avveckling av användningen av ozonnedbrytandeämnen. Förslag till preciserad avvecklingsplan för användningen av halonersamt åtgärder för att minska användningen av metylkloroform och koltetrakloridhar lämnats av .