prop · GD03158 · 1989-12-31 00:00:00 — Även om detta får anses gälla på gmnd avhänvisningen lill 22 § rättshjälpslagen enligt vilken biträdet har rätt lillskälig ersättning för sill arbete, är det lämpligt all i enlighet medlagrådels påpekande låta den föreslagna hänvisningen lill rältshjälpslagenomfatta även 19 §. Deförslag somjag nu lägger fram om en utvidgad rätt lill målsägandebiträde ulgör enligt vad som framgick vid hearingen i mångt och myckel en anpassning avlagtexten lill domslolspraxis när del gäller förordnande av målsägandebiträde,både i mål om sexualbrott och i övriga mål i vilka biträde kan erhållas. Alldomstolarnas tillämpning av lagen har blivit allt mera generös kan ocksåutläsas av statistik över kostnadsutvecklingen. Av dennaframgår alt de lotala kostnadema för målsägandebilräden under budgetåret1988/89 - det första budgetåret under vilkel den nya lagen gällde var drygt4,, medan kostnaderna under påföljande halvår var nära 3,4miljoner kr. Om denna utveckling håller i sig, kan man alltså räkna med allkostnaderna för hela /90 kommer alt uppgå lill knappt 7miljoner kr. Min bedömning är att de nu föreslagna ändringarna ryms inom ramenför givna resurser. Jagföreslår all de lagändringar jag nu har förordat träder i kraft den I januari 1991.Del betyder all målsägandebiträde kan förordnas enligt de nya reglerna frånoch med . Ilagrådsremissen anförde jag all några särskilda övergångsbestämmelser inleskulle behövas. Lagrådethar med anledning av den föreslagna ändringen i 5 §, som innebär ellförtydligande av vilka regler i rältshjälpslagen som skall vara tillämpligaäven på ersättningen lill målsägandebiträde, anfört att del kan ifrågasättasom inle förslaget på denna punkt innebär en saklig ändring i förhållande tillgällande rätt. Enligt lagrådets mening torde bestämmelsema i 49 § andra stycketoch 49 c § rältshjälpslagen med den nuvarande lydelsen av 5 § inle varatillämpliga när del gäller ersättning lill målsägandebiträde. På grund häravhar lagrådet förordat all lagförslaget kompletteras med etl par övergångsbestämmelser. Jaghar inget att erinra mol lagrådets förslag. Övergångsbestämmelserna bör i allt väsentligt utformas i enlighet med lagrådels förslag. 5 Upprättat lagförslag Pp. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag lill lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde. 1enlighet med vad jag har anfört i den allmänna motiveringen skall målsägandeni mål om sexualbrott ha rätt lill målsägandebiträde, om del inte är uppenbartatt behov av biträde saknas. Att rätten gäller även vid försöksbrott och vidförberedelse och stämpling samt medverkan lill brott framgår av att inga brottenligt 6 kap. har undantagits i lagtexten. En målsägande som intesjälv begärt biträde bör tillfrågas innan biträde förordnas. Någonbehovsprövning skall i övrigt i stort sett inle ske. Om målsäganden redan hartillgång till ell behörigt biträde, antingen ett rättshjälps-biträde eller enoffentlig försvarare, kan emellertid med den reservation som jag nämnde i denallmänna motiveringen begäran om biträde som regel avslås. Begäran om biträdekan också avslås, om det t.ex. med hänsyn lill brottets beskaffenhet någon gångskulle framstå som uppenbart obehövligt med biträde. Biträde bör inte hellerförordnas mot målsägandens vilja. När det gäller mål enligt I § andra styckethar - i enlighet med vad som anförts i den allmänna motiveringen - fömtsättningamaför att bevilja biträde mjukals upp. Det viktigaste är att det inle längrekrävs elt "särskilt slarki" behov av biträde; det räcker med etlkonstaterande all ett behov föreligger. Behovet skall i det enskilda falletprövas utifrån en helhetsbedömning av målsägandens situation satt i relationtill det brott som målet gäller. Det bör även i fortsättningen ställas uppvissa fömtsättningar med avseende på målsägandens personliga situation i målet,t.ex. vad gäller brottets art, bevislägel m.m. (jfr prop. 1987/88:107 s. 38).Den mest typiska situation där målsäganden har elt utsatt läge under fömndersökningenoch rättegången är den när målsäganden och gärningsmannen har eller har haft ennära relation lill varandra. Därför anges denna situation särskilt i lagtexten.Fömtom målsägandens relation lill gämingsmannen kan även andra omständigheterav personlig art ha betydelse för om biträde skall förordnas. Som exempel påandra sådana omständigheter kan nämnas förståndshandikapp, sjuklighel,depressioner lill följd av brottet, beroende ställning i t.ex. arbetsliveteller som i förhållandel mellan elev och lärare eller alt målsäganden är gammaleller etl bam. Ienlighet med vad som anförts i den allmänna motiveringen har lagtexten utformatsså att del skall vara möjligt all förordna målsägandebiträde även i mål omförberedelse eller stämpling lill brott som avses i andra stycket. Idenna paragraf har lagts till ett antal andra bestämmelser i rättshjälpslagen (1972:429)som bör vara tillämpliga i fråga om målsägandebilräden. Vilka dessa är har angettsi den allmänna motiveringen och paragrafen torde inte kräva någon närmarekommentar. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslaget till lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta del förslag som föredraganden lagt fram. Enhetenför processrätt Bilaga 1 ochulsökningsrätt (L 4) SAMMANFATTNINGAV VAD SOM ANFÖRDES VID EN HEARING DEN 13 MARS 1990 ANGÅENDE LAGEN OM MÅLSÄGANDEBITRÄDE LagmannenInger (även som ledamot i våldskommissionen) för sexuell upplysning () EvaHedlund för kvinnojourer i (RÖKS) rätt i samhället () mot sexuella övergrepp motbarn (RMSÖ) RådmannenBengt (sekreterare) Adj ledamoten (biträdande sekreterare) DepartementsrådetLars Eklycke, L 4 HovrättsassessornOwe Homed, F I 1-2.Har institutet målsägandebiträde medfört någon förbättring för målsägandena?Har biträdet i allmänhet kommit in i målet på rätt stadium? Advokatsamfundet:Möjligheten lill målsägandebiträde har medfört en förbättring. Biträdet kanägna mer lid åt målsäganden än vad åklagaren kan. Brottsoffren känner också attde har samhällets stöd. Det är viktigt att biträdet kommer in tidigt iförfarandet. Detta är särskilt viktigt i mål med häktade på gmnd av de kortatidsfrister som gäller. I de mål där del finns målsägandebiträde underlättasprocessen eftersom målsäganden genom sill biträde har fått information om huren rättegång går lill. När det gäller skadeståndstalan är del något oklart huransvaret skall fördelas mellan åklagaren och biträdet. I praktiken är det såatt biträdet för skadeståndstalan. RPS:Det är viktigt att målsägandebiträdet kommer in i förfarandet på etl tidigtstadium. Det skulle behövas ytterligare information om rätten till biträde.Poliserna har utbildats lokall om den nya lagstiftningen. RÅ:Inför denna hearing har RÅ gjort en snabbenkät hos femlon lokala och treregionala myndigheter. Av enkäten framgår bl.a. följande. Lagstiftningen hartillgodosett elt viktigt behov. Del har inledningsvis varit en del tillämpningsproblemmed lagen. Förordnandet av biträde har kommit väl sent ibland, vilkel dockhåller på all rätta till sig. Antalet förordnanden har stigit efler hand. I defall skadeståndsyrkanden förekommer är det alltid målsägandebiträdet som förskadeståndstalan. - Frågan om ansvarsfördelningen är inte helt enkel eftersomäven åklagaren enligt RB har ell ansvar gentemot målsäganden. Sammanfattningsvis har reformen inneburit en klar förbättring för målsägandenbåde under fömndersökning och rättegång. Stockholmstingsrätt: Rättegången blir mer koncentrerad när målsägandebiträde finns med.Skadeståndskraven som presenteras är väl genomtänkta och förberedda. Göteborgstingsrätt: Arbetsfördelningen mellan åklagare och målsägande biträde har ibland varit litet oklar. Ett visst dubbelarbete kan förekomma, vilket tynger rättegången. RÖKS:Rätten lill målsägandebiträde är något av det bästa som har hänt. Prop.1989/90:158 Det är oerhört viktigt att målsäganden får juridisk hjälp. RMSÖ:Informationen till målsägandena om lagen har varit bristfällig. Inle barapolisen ulan även bör kunna informera om rätten lill målsägandebiträde, 3 3.1 Tillämpningsområdet. Advokatsamfundet:Presumtionsregeln vid sexualbrott bör bytas ut mol en generell regel som alltidger rätt till biträde i mål om sexualbrott. förordnar domstolarna påbegäran målsägandebiträde i alla typer av sexual-brottmål. Däremot kan det varaproblem att få biträde i mål om misshandel. Kvinnorättsgruppen:I alla mål där den tilltalade har rätt till offentlig försvarare borde målsägandenha rätt lill målsägandebiträde. RÅ:Domstolarna förordnar på begäran målsägandebiträde i alla typerav mål omsexualbrott, som om del vore obligatoriskt. Etl lagstadgat "obligatorium"skulle kunna medföra all biträdel kommer in i målet i ell tidigare skede. Göteborgstingsrätt: En lagstadgad rätt till biträde i alla typer av mål om sexualbrottskulle inle medföra någon förändring, eftersom biträde regelmässigtförordnas på begäran av målsäganden i dessa mål. Räddabarnen: till biträde borde vara obligatorisk i alla mål om sexualbrott. Domstolsverket:En obligatorisk rätt lill biträde skulle kunna medföra all informationen omlagen tränger ut bättre. Kvinnorättsgruppen:Rätlen lill biträde borde vara obligatorisk i den meningen att domstolen skallfråga målsäganden om han eller hon vill ha biträde. BRISoch RMSÖ: Åklagaren bör anmäla behovet av målsägandebiträde till domstolen såfort som möjligt, så att biträdel kan börja arbeta med den offenlligeförsvararen. Stockholrnstingsrätt: Förordnande av biträde bör ske ex officio om målsäganden är ett bam,förslåndshandikappad eller liknande. 3.2Mål om misshandel, olaga hot m.m. Advokatsamfundet:Den efter det att lagen om målsägandebiträde trätt i kraft ijuli1988 var del myckel ovanligt all biträde förordnades i mål om kvinnomisshandel.Tillämpningen har efter hand blivit mjukare men del finns fortfarande elt behovav en mera generös rätt lill biträde i dessa mål. För alt detta skall uppnåsmåste lagtexten ändras. Rekvisiten är alllför strängt utformade. Misshandlade kvinnor är mer utsatta än andra brottsoffer på gmnd av sinrelation med den misstänkte. Deras berättelse är ofta den enda bevisning somfinns all tillgå. : Del finns ett stort behov av biträde i misshandelsmål.Invandrarkvinnor är särskilt utsatta liksom offer för del s.k. oprovoceradegatuvåldet. Stockholmstingsrätt: Vid de flesta brott mol 3 och 4 kap. 15 De fall där del finns behov läcks redan in av lagens Prop.1989/90:158 nuvarande lydelse. RÖKS:Det varierar myckel mellan domstolarna hur generösa de är med att förordnabiträde i mål om kvinnomisshandel. Om kvinnan yrkar skadestånd är det lättareatt få biträde. ,Rädda barnen, , : En presumtion förbiträde bör gälla i alla mål där målsäganden är minderårig eller där offentligförsvarare är förordnad. 3.3Andra mål ty per där det är befogat med rätt tdl målsägandebiträde Kvinnorättsgruppen:Vid andra mållyper än dem som omfattas av lagen om målsägandebiträde börbehovet av stöd kunna tillgodoses genom åklagarens skyldigheter enligt RB. RÅ:Den nuvarande lagstiftningen har relativt väl träffat de brottstyper där målsägandenär särskilt utsatt. Rekvisiten i 1 § andra stycket bör dock mjukas upp.Dämtöver skulle man kunna länka sig en viss utvidgning lill andra brottstyperän dem som nämns i lagen, om det i del enskilda fallet föreliggersärskilt starka skäl. Lagen har varit i kraft i endast elt och elt halvt år.Utvärderingen kommer väl . Först nu böriar domstolama alt finna formernaför tillämpningen av lagen. Man skall inle heller glömma alt åklagaren harganska omfattande skyldigheter gentemot målsäganden. Det är inte så att målsägandenslår ulan slöd om biträde inle förordnas. Advokatsamfundet:Enklast vore all bara lätta upp rekvisiten i I § andra stycket lagen om målsägandebiträde. Andra brottstyper där del kan vara befogat med biträde är utpressning ochbedrägeri mot utsatta gmpper, t.ex. pensionärer. Domstolsverket:Även i mål om övergrepp i rättssak föreligger behov av biträde. BRIS:Rätten till målsägandebiträde bör utvidgas lill att gälla alla brott där barnär målsägande. : Fömtom vid sexualbrott finns del ell stort behov a v biträde vid t.ex.kvinnomisshandel och bostadsinbrott. Brolls-offerjourerna borde ha rätt att ienskilda fall göra en framställning lill domstolen om målsägandebiträde. Stockholmstingsrätt: I del absoluta flertalet mål fungerar åklagaren som målsägandebiträde.Rekvisiten i 1 § andra stycket bör mjukas upp. Dessutom skulle man kunna öppnaen ventil för udda, ofömtsedda situationer vid övriga typer av brott ochöverlåta på domstolarna att i dessa fall avgöra om del är påkallat med målsägandebiträde. Göteborgstingsrätt: Del skulle vara bra om rekvisiten i I § andra stycket lättades upp.Man bör inle räkna upp vissa brott i lagtexten. Domstolarna borde kunnaanförtros att avgöra om biträde behövs. Lag om ändring i lagen (1988:609)om målsägandebiträde Härigenom föreskrivs alt 1och 5 §§ lagen (1988:609) om målsägandebiträde skall ha följande lydelse. Prop.1989/90:158 Bilaga 2 Imål om brott enligt 6 kap. 1-6 § eller försök tid brott enligt 6 kap. 1-4 eller6§ skall, sedan fömndersökning har inletts, ell särskilt biträdeför målsäganden (målsägandebiträde) förordnas, om del inte på grund avsärskilda omständigheter kan antas all målsäganden saknar behov av sådantbiträde. Omdet med hänsyn till målsägandens personliga förhållanden och övrigaomständigheter kan antas att målsäganden har ett särskilt starkt behov avbiträde, skall, sedan fömndersökning har inletts, målsägandebiträde förordnasäven i mål om 1.brott enligt 6 kap. 7-10§. försök till brott enligt 6 kap. 8 eller 9 § eller förberedelse eller stämplingtill brott enligt 6 kap. 1 §, 4 § andra stycket eller 9 § , 2. brott enligt 3 eller 4 kap. , på vilkelfängelse kan följa, eller försök lill sådani brott, 3. brott enligt 8 kap. 5 eller 6 § ellerförsök till sådant brott. I mål om brott enligt 6kap. skall, sedan fömndersökning har inletts, elt särskilt,biträde för målsäganden (målsägandebiträde) förordnas, om del inle är uppenbartatt målsäganden saknar behov av sådant biträde. Omdel med hänsyn till målsägandens personliga relation till den misstänkte ellerandra omständie-ter kan antas att målsäganden har behov av biträde, skall,sedan fömndersökning har inletts, målsägandebiträde förordnas även i mål om /.brott enligt 3 eller 4 kap. , på vilket fängelse kan följa, ellerförsök till sådant brott, 2.brott enligt 8 kap. 5 eller 6 § eller försök lill sådani brott. Målsägandebiträdet harrätt till ersättning i enlighet med vad som enligt 22 § rättshjälpslagen (1972:429)gäller för biträde vid allmän rättshjälp. Målsägandebiträdet harrätt lill ersättning i enlighet med vad som enligt 22 § rältshjälpslagen (1972:429)gäller för biträde vid allmän rättshjälp. I fråga om ersättningen tillämpasäven 23, 49, 49 a och 49 c §§ rättshjälpslagen. Denna lag träder i kraftden . LAGRÅDET ProP- 1989/90:158 Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid sammanträde , regeringsrådet , justitierådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställanav statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslaglill lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslageti lagrådsremissen innebär all rätt till målsägandebiträde i princip alllidskall finnas i mål om sexualbrott. Detta framgår av 1 § första stycket i del remitteradelagförslaget genom alt där anges brott enligt 6 kap. . Häravföljer all bestämmelsema i I § första stycket omfattar bl.a. förberedelse ellerstämpling enligt 6 kap. 12 § . EnligtI § andra stycket kan i mål om vissa andra brott målsägandebiträde förordnas.Lagrådet vill peka på all i dessa bestämmelser förberedelse eller stämplingtill brotten inle omfattas. Genomden föreslagna ändringen i 5 §, varigenom samtliga tillämpliga paragrafer i rältshjälpslagenuttryckligen anges, blir del i fortsättningen inle möjligt all anse någon annanbestämmelse direkt eller analogt tillämplig. Något behov i det hänseendet synesinte heller föreligga, frånsett all del möjligen kan länkas fall där del kanfinnas skäl att enligt riktlinjerna i 19 § rältshjälpslagen bevilja ett målsägandebiträdeersättning för arbete ulfört innan förordnandet meddelades eller begäran omförordnande framställdes. Iremissen anges att 5 § lagen om målsägandebiträde ändras i förtydligande syfteför att det skall stå klart vilka regleri rältshjälpslagen som är tillämpliga påmålsägandebilräden. Enligt lagrådels mening kan del ifrågasättas om inte ändringeninnebär en saklig ändring i förhållande till gällande rätt. Sedanden gäller enligt 49 § andra stycket rältshjälpslagen fullföljdsförbud med s.k. ventil i fråga om hovrättens beslut i en överklagad fråga angående ersättning till biträde enligt rältshjälpslagen. Med den nu varande lydelsen av 5 § torde enligt lagrådets mening denna bestämmelse inte vara tillämplig när det gäller ersättning lill målsägandebiträde. Mot svarande torde gälla i fråga om bestämmelsen i 49 c § rättshjälpslagen om att 18 etlbiträde som överklagat ett beslut om ersättning i den högre instansen får Prop.1989/90:158 åberopa nya omständigheter till stöd för sitt anspråk endast om detfinns Bilaga 3 särskilda skäl för det. Pågmnd av det anförda förordar lagrådet övergångsbestämmelser av följandelydelse: "Harell målsägandebiträde förordnats före ikraftträdandet av denna lag tillämpasinte 49 c § rättshjälpslagen (1972:429). Harhovrätt före ikraftträdandet av denna lag meddelat beslut angående ersättning tillmålsägandebiträde tillämpas inte 49 § andra stycket rättshjälpslagen." Lagrådetvill avslutningsvis framhålla att enligt 3 § lagen om målsägandebiträde i målsägandebilrädelsuppgift inte ingår att bistå målsäganden med att föra talan om enskilt anspråki anledning av brottet, om detla görs av åklagaren (se prop. 1987/88:107 s. 380-Vad som i remissprotokollet (se avsnitt 2.1) sägs om arbetsfördelningenmellan åklagare och målsägandebiträde bör ses mot bakgmnd härav. Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ .... I Förslagtill lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde .... 3 1 Inledning......................................................... ... 3 2 Allmän motivering.............................................. 4 2.1 Utvidgad rätt lill målsägandebiträde..................... ... 4 2.2 Vissa rällshjälpsfrågor....................................... 9 3 Kostnadsfrågor.................................................. 10 4 Ikraftträdande m.m............................................ .. 10 5 Upprättat lagförslag........................................... 11 6 Specialmotivering.............................................. 11 7 Hemställan ...................................................... .. 12 8 Beslut............................................................. .. 12 Bilaga1 Förteckning över de organisationer och myndigheter som deltog ijustitiedepartementets hearing om målsägande biträdesamt en sammanfattning av vad som anfördes .. 13 Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag.................. .. 17 Bilaga 3 Lagrådelsyttrande.............................. .. 18 Tryckeri, 1990 20