prop · GD03123 · 1989-12-31 00:00:00 — Ett borttaget krav på Swefisk-medlemskapskulle således för prisregleringen endast få till följd att obetydligakvantiteter fisk som ej är berättigade till pristillägg skulle erhållasådana som ett principiellt tveksamt system skulle upphöra. Arbetsmarknadsstyrelsen:Arbetsmarknadsstyrelsen har inget att erinra mot att en bättremarknadsanpassning skapas inom fiskerinäringen. Som ett led i denna strävaninnefattas även att landets arbetskraftsresurser kan utnyttjas effektivare,inte minst mot bakgmnd av den arbetskraftssituation som råder inom mångasektorer. Arbetslösheten inomSveriges fiskares arbetslöshetskassa uppgick till 1,. Nivånvarierar kraftigt mellan sommar och vinter, från till ,men under lågkonjunkturår kan nivån stiga . ser det därför som synnerligen angelägetatt en jämnare åretmntsysselsättning kan åstadkommas inom näringen. Det ärdärvid väsentligt att ett närmare samråd kan ske mellan fiskeriorganen ochlokala arbetsmarknadsorgan för att skapa en mera varaktig sysselsättning överåret för de berörda inom näringen. Ett sådant samråd skulle dessutom underlättade omställningseffekter som kan förväntas inträffa genom de föreslagnaändringarna i fiskprisregleringen. : SCBfinner det angeläget framhålla att nuvarande informationssystem rörande förstahandsmottagaresrapportering till SCB avseende inköp av fisk m.m. tills vidare bör bibehållasäven om normprissystemet avvecklas eller förändras. Detta är väsentligt för attkunna tillfredsställa de statistikbehov som föreligger inom fiskets område. Eventuellaförändringar i informationssystemet bör ske först då behovet av underlag förett eventuellt nytt stödsystem klarlagts. Möjligheterna till samordning medloggbokssystemet bör övervägas i detta sammanhang. Statens pris- ochkonkurrensverk: SPK:s mening är att konsumenternas intresse bäst tillgodosesgenom att marknadens mekanismer får styra prisbildningen på enkonkurrensutsatt marknad. Därför anser SPK att fiskprisregleringen böravskaffas. En total avreglering ärdock knappast aktuell på kort sikt med hänsyn till förhållandena i vårakonkurrentländer och till att målen för den svenska fiskeripolitiken liggerfast. Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.1 SPKanser emellertid att stödet på fiskets område i så stor utsträckning Prop.1989/90:123 som möjligt bör begränsas. SPK ser det därför som positivt att den prisreg- Underbilaga 2.1 lering som föreslås begränsas till att omfatta enbart sill. Länsstyrelseni : huvudinvändning mot utredningen äratt man vill driva avreglering och borttagande av det generella stödet snabbareän konkurrentländerna. Enligt mening finns inga motiv för ensådan politik. Svenska fiskelag måste få konkurrera på lika villkor med t.ex.de norska och isländska fiskarna. Länsstyrelseni : utgår endast ett fast pristillägg för vissaslag av sötvattensfisk. Tillägget utgår till de licensiera-de fiskarna i bl. anser det vara en brist i betänkandet attutredningsmannen inte analyserat konsekvenserna för det yrkesmässigainsjöfisket om de fasta pristilläggen avvecklas. Länsstyrelseni : Vi bifaller i princip utredningens förslag att slopanuvarande prissystem. Vi vill dock understryka att de fasta pristilläggen påvissa fisksorter sik, gädda, abborre, siklöja m. fl. är betydelsefulla förfiskare inom länets kust- och glesbygdsområden. På grund av sämreproduktionsförhållanden och önskan att kunna bibehålla fisket somkombinationsnäring i glesbygd, är det viktigt att ett regionalpolitisktmotiverat stöd till fiskenäringen finns kvar. Detta skulle kunna ges formen avett "Norrlandsstöd" i likhet med vad som gäller för jordbmkei. Stödetbör då utformas som ett stmktur- och prisstöd. : För att främja avsättningen av svenskfångad fisk är det angelägetatt så snabbt som möjligt komma över i ett mera marknadsanpassat lägstaprissystemså som utredningen föreslår. För t. ex. sill och makrill skulle mera marknadsanpassadelägstapriser göra det möjligt att avsätta betydligt större kvantiteter sområvara till industrin och på exportmarknaden. Övergångentill det nya lägstaprissystemet skulle enligt vår mening underlättas om den kanske medan normprissystemet finns kvar i sina huvuddrag. Mera marknadsanpassade lägstapriserpå framför aUt sill/ strömming skulle annars - i ett inledningsskede - kunnaleda till lägre inkomster för fiskarena innan effektema visar sig i form avstörre avsättning till beredningsindustrin och på export och förhoppningsvismer än väl kompenserar nedgången i pris per kg. Så länge normprissystemet finnskvar, skulle de lägre priserna i initialskedet delvis kompenseras med pristilläggoch övergången till det nya systemet skulle då bli lättare att genomföra.Detta talar enligt vår mening för att normprissystemet bör finnas kvar underåtminstone en del av övergångstiden. Dettautesluter naturligtvis inte att vissa ändringar kan och bör göras i prisregleringenredan från . Vi delar uppfattningen att stödet till foderfiskbör tas bort redan från nämnda datum. Ett stöd till öststatsexport av småsill,så utformat att det stimulerar fisket att sortera fram de sillstorlekar somefterfrågas av färskmarknad och industri, är däremot motiverat. : Utredningens förslag om att av veckla normprissystemet inkl. pristilläggen på foderfisk och exporten till statshandelsländer skulle få ytterligare snedvridande konkurrenseffekter 41 förde svenska yrkesfiskarna i förhållande till andra länder. De konkurrensfördelarsom det norska fisket har enbart på gmnd av de relativt sett förmånliga skattereglemaskulle ytterligare förstärkas. blir egentligen om vi kommeratt ha någon konkurrenskraft om normprissystemet skall avvecklasi förtid. Förbundet kan inte medverka till att normprissystemet avvecklas före1993 års utgång. Skälen till detta ställningstagande är sammanfattningsvisföljande: 1) Konkurrenssituationen gentemot andra EFTA-ländersfiskare som har ett betydligt gynnsammare stöd till fisket genomprisstöd, regionalpolitiskt stöd, beredningsstöd och skattefördelar. 2) Omställningen för svenskt fiske, där förbundetmåste få rimlig tid tiU anpassning och strategival för svenskt fiske dels vadbeträffar fiskets totala förstahandsmottagning och ekonomiska föreningar, delsden enskilde fiskarens roll med gjorda investeringar i båtar och redskap.Dessutom det svenska fiskets strategival vad beträffar den svenska ochutländska beredningsindustrins möjligheter och kapacitet och framtidaimportsituation. 3) Att resultatinriktat kunna utveckla samarbetet medsvensk beredningsindustri och handel fram . Detta arbete har påböriatspå ett mer aktivt sätt sedan bildades. Dessförinnanhar det varit praktiskt taget omöjligt att inleda någon meningsfull dialog på gmndav branschens heterogena sammansättning av beredning och handel. 4) Ytterligare utredningsinsatser av statens jordbmksnämndsfisksektion om PO-organisationemas funktion och uppbyggnad i olika ochbevakning av olika stödformer och dithörande tolkningar av den nya EFTA-konventionenför fisk och fiskprodukter. Vidare bör fisksektionen noggrant följa nyamodellval i . : Fömtsättningarna för handeln med fisk kommer att väsentligt förändrasfr. o. m. . bör vår reglering successivt anpassas tillde nya fömtsättningarna. måste vid detta anpassningsarbete avvakta deåtgärder som andra länder vidtar så att svenskt yrkesfiske ej kommer i en sämresituation än andra länders fiskare. De omedelbara åtgärder som föreslås iutredningen bör därför ej genomföras. Viden eventuell avveckling av regleringssystemet måste detta ske i samma takt somi andra länder så att inte vårt fiske och vår handel kommer i en försämradkonkurrenssituation. RegleringsföreningenSvensk fisk ek. : Redan i det nuvarande systemet har konsumentemas krav påhög kvalitet av fisk kunnat upprätthållas genom de kvalitetskrav som ärinbyggda i regleringen som lägsta-priserna styrts bl. a. av gällandeimportprisnivåer. Fiskarens krav på höjda priser har dämpats genomden kompensation för låga priser som garanterats genom de särskildapristilläggen. Trappas pristillläggen ner som förslaget innebär, skulle dettakunna driva upp prisnivån altemativt ge konsumentema sämre tillgång till färskråvara alltså tvärt emot utredarnas målsättning. Lantbrukarnas riksförbund:En anpassning av fiske till de fömtsättningar anger börför del ske i samma takt som Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.1 skeri övriga berörda länder. Detta innebär också att LRF anser att normprissystemetbör vara kvar och gälla fram och att man arbetar framolika åtgärder för att stärka det svenska fisket. Detta kan ske t.ex. genomökat stöd för förnyelse av en i vissa avseenden omodern fiskeflotta, åtgärderför marknadsföring etc. förfogar nu över betydligt större resurser avfisketillgångar och fiskevatten . Utgångspunkten för den framtidapolitiken bör vara att dessa tillgångar kan utnyttjas på ett rationellt sättoch att den resurs ett livskraftigt yrkesfiske innebär tas till vara. : innebär ett viktigt första steg mot mera jämstäUda konkurrensviUkorunder förutsättning att reglerna för statsstöd tillämpas lika i allaEFTA-länder. bör inte ta bort prisregleringsavgiften i snabbare takt änNorge avvecklar sina mycket omfattande subventioner till fiske ochberedningsindustri. Övergångstiden fram bör utnyttjas för att sålångt möjligt uppnå lika konkurrensvillkor också i förhåUande till EG. Detviktigaste är att uppnå ömsesidig frihandel för fiskprodukter mellan handel föreslår att erbjudersig att ta bort prisregleringsavgiften på fisk från EG i utbyte mot att EG tarbort den ensidiga tullen på fiskprodukter från . Svenska kommunförbundet:Styrelsen anser att en förenkling av fiskprisregleringen är befogad, men deregionala följderna av avregleringen bör följas noga. : KFtillstyrker utredningens förslag att normprissystemet successivt avvecklasfrån fram till , att stödet tillöststatsexport och foderfisk avvecklas , att pristilläggensuccessivt minskar och att ett lägstaprissystem införs som skall gälla försill/strömming. Detär också enligt vår mening väsentligt att kommande förändringar i regleringeninom fiskets område synkroniseras med förändringarna inom de areellanäringarna. 1989/90:123Underbilaga 2.1 Ettnytt lägstaprissystem, där lägstapriset följer världsmarknadspriset, liknandedet som finns inom EG införs . Systemet skall, somsituationen ser ut , gälla för sill/ strömming men kan vid behov iframtiden också gälla för andra fiskslag. Lägstaprisernagäller gentemot fiskaren och inte, som i nuvarande regleringssystem, i förstahandsmottagningsledet. Möjligheterskapas för direkta avtal mellan fiskelag och beredningsindustri utanför lägstaprissystemet. Underbilaga 2.1 KommerskoUegium:Kollegiet tillstyrker det förslag på det handelspolitiska området somutredningen framlägger och välkomnar anpassningen till EG:s fiskeripolitik. Kollegietfinner det otillfredsställande att tullsituationen på det aktuella området, somett resultat av förhandlingarna mellan och EG, inte tillåter konkurrenspå lika villkor med länderna på EG-marknaden och har därför förståelse för fiskberedningsindustrinsönskemål om omförhandlingar av gällande avtalsviUkor. Fiskeristyrelsen:Enligt utredningens förslag kan de fiskeföretag som har leveransavtal medberedningsindustrin vara medlemmar i producentorganisationen (PO) menmedlemsavgiften reduceras. Detta betyder med all sannolikhet att ett relativtstort antal av de större fartygen under hela eller delar av året har olikaslags leveransavtal antingen direkt eller via sin försäljningsförening. Tilldetta skall också läggas att de företag som landar utomlands () inte harnågra större skäl till att vara med i PO. Dettabetyder sammantaget att anslutningen till PO kommer att bli låg. De företag somär med i PO kommer att vara de mindre rationella som ofta har överskott. Medall sannolikhet kommer därför PO inte att kunna finansiera sin verksamhet medde medlemsavgifter och det statsbidrag som förutses. Denna slutsats gällerefter den övergångsperiod som utredningen har föreslagit. : Jordbruksiiämnden anser att det föreslagna regleringssystemetmed centralt fastställda orienteringspriser och åter-tagspriser är värt attsöka tillämpa. Reglerna om finansiell kompensation kommer att innebära attfisket måste bli mer lyhört för marknadens efterfrågan vilket är ennödvändighet för en sund utveckling i näringen. Som tidigare nämnts anser docknämnden att det skulle kunna övervägas att tillämpa något högre statligfinansiell kompensation vid överskott för fisk från vissa regioner. uppfattning bör antalet fiskslag/sorteringar med av statensanktionerade lägstapriser kunna minskas betydligt jämfört med dagens läge (18fiskslag med totalt 45 olika sorteringar). Detta torde också bli en konsekvensav EFTA-överenskommelsen. För fiskslag som är bristfiskar i bör ettpermanent lägstaprissystem inte upprätthållas. Dessa fiskslag utgör dessutomofta bifångster i annat fiske. Sannolikt bör heller inte fiskslag som ärutsatta för kraftiga säsongvariationer i tillgång och efterfrågan omfattas avett lägstaprissystem. Marknadensjälv bör tillse att priset och avsättningsmöjligheterna i övrigt i ärså attraktiva att fisken inte landas i ett annat land om svenska landningar ärönskvärda. mening bör någon låsning till vilka fiskslag som bör regleras nu integöras. Ovan nämnda principer bör i stället gälla. Sannolikt medför dessa atthögst ett fåtal arter kan bli föremål för statliga lägstapriser ochöverskottsinlösen. Atttillämpa lägstapriset i fiskarledet innebär enligt nämndens uppfatt ning att mottagare med relativt höga kostnader tvingas rationalisera för att 44 kunna betala de påbjudna lägstapriserna.Det bör principiellt ligga i fiska- Prop. 1989/90:123 rens önskan att så höga lägstaprisersom möjligt fastställs utan att markna- Underbilaga 2.1 den reagerar medbetydande köpmotstånd. Endast effektiva mottagare kan förena höga avräkningsprisertill fiskaren med marknadsanpassade utförsäljningspriser. En ineffektivmottagare måste ta ut priser som är högre än de marknaden vill betala.Utredningens slutsats att kostnadsöver-vältring från hantering/försäljning tillfiskaren försvåras med det nya systemet synes vara korrrekt. tordeden föreslagna ordningen innebära att lägstaprisets nivå nogsamt måste anpassastill de olika förstahandsmottagarnas mycket varierande förutsättningar. anser jordbruksnämnden att EFTA-överenskommelsen innebär att bl.a. normprissystemet inte går att tillämpa . Prisstöd utöver ettgrundläggande stöd med någon form av minimi-priser och inlösen av överskottmåste ha en direkt regional anknytning. Utredningen har dockinte föreslagit att regionala prisstöd skall utgå utan anser att i regioner medett svagt näringsliv skall investeringar i fiskefartyg gynnas genom särskiltfördelaktiga lån. ställer sig dock tveksam till omutredningens mål med ett starkare, i första hand småskaligt, fiske i utsattaregioner kan uppnås utan någon form av pris- eller inkomststöd. Möjligen skullevillkoren för att leverera överskott kunna göras gynnsammare för fisket inämnda regioner och därmed skulle stödformer vid sidan av de föreslagna kunnaundvikas. Nämnden har dock inte i detta skede någon mer definitiv uppfattningom lämpliga regionala stöd för fiskenäringen. Jordbruksnämndenanser liksom utredningen att det bör vara möjligt för en beredningsindustri attknyta fiskare till sig för kontraktleveranser utan att behöva anpassaöverenskomna priser till regleringen. Leveransavtalen bör dock godkännas avjordbruksnämnden under åtminstone en övergångsperiod för att undvika avtal somdirekt försvårar upprätthållandet av fiskprisregleringen. Leveransavtal kommerenligt nämndens bedömning att bli nödvändigt att tillåta när frihandel inkl.fri landningsrätt har genomförts i EFTA. Jordbruksnämndenskonsumentdelegation: KD har övervägt om inte fisket skulle kunna heltavregleras från . Utredningen har i sin analys visat attfarhågorna överdrivits för den otrygghet, som skulle bli följden för fiskarena.KD har dock förståelse för motiven bakom och kan acceptera utredningens förslagom ett system med lägsta tillåtna priser och inlösen av överskott, som mednuvarande marknadsläge endast skulle omfatta sill. Därmed skulle fiskarenaskyddas mot stora svängningar i sillpriserna och också mot eventuell dumping (dumpingär dock förbjuden enligt EFTA-överenskommelsen). För lägstaprissystemet talarockså att det praktiseras inom EG. Behovet och lämpligheten av systemet kan dockkomma att påverkas av utvecklingen inom EG och av överläggningarna mellan EFTAoch EG. KD förutsätter att detta bevakas. anser att det svenska yrkesfisket knappast klarar den uppgift som staten och samhället i stort kräver av näringen om nuvarande stödsystem avskaffas och inget annat kommer i stället. Därvid framhåller utredningen att det stöd som i framti- 45 denkan bli aktuellt för det svenska fisket måste vara så utformat att det Prop.1989/90; 123 inte stör den fria handeln med fisk eller fiskprodukter inom EFTAoch Underbilaga 2.1 heller inte snedvrider konkurrensvillkoren. Enligt NO:suppfattning är det självfallet angeläget att om stöd skall utgå till fisket såbör detta i minsta möjliga mån motverka strävandet att nå en fri marknad,oavsett vad medger. Sedan är det en annan sak attEFTA-konventionen sätter upp vissa gränser för utformningen av ett framtidastöd. Delar av utredningens förslag till utformning av den framtida svenskafiskeripolitiken mäste enligt NO:s mening ifrågasättas ur båda dessa synvinklar. Enpermanent obalans mellan utbud och efterfrågan bör lösas genom att näringenanpassar sitt utbud till efterfrågan. Försöker man avhjälpa en sådan obalansmed ett likaledes permanent lägstapris kombinerat med inköp av överskottriskerar man att marknaden aldrig kommer i balans, därför att de signaler somstyr investeringarna i näringen inte tränger fram till aktörerna på marknadeneller i varje fall dämpas på ett sätt som försämrar möjlighetema att fälångsiktig balans mellan utbud och efterfrågan. Det nu sagda visar att ettpermanent lägstaprissystem av den typ utredningen föreslår är förkastligt,oavsett om det är i överensstämmelse med . råder en allt större insikt om att varje form av regleringsnedvrider marknadskrafterna i sådan utsträckning att de motverkar önskadepositiva effekter. Det förefaller svårförsvarligt att vid en sådan insikt om denegativa verkningarna på marknaden behålla ett system med överskottshantering.Syftet med att behålla ett permanent lägstaprissystem torde vara att gefiskarena en viss trygghet i sin verksamhet. Enligt NO:s uppfattning bör ett eventueUtstöd till fiskarena utformas så att det i minsta möjliga mån stör marknaden.Riktade, helst temporära, stöd, exempelvis regionalstöd, är enligt NO:s meningatt föredra, emedan varje form av direkt reglering av marknaden bör undvikas. : Enligt det föreslagna lägstaprissystemet skall ettorienteringspris fastställas för en period upp till och i huvudsakbaseras på de två senaste årens avräkningspriser. Enligt SPK finns det en riskatt systemet med lägstapriser blir stelt och att lägsta tillåtna avräkningsprisinte kommer att anpassas tillräckligt snabbt till ändrade fömtsättningar. Dettaär ett av problemen med nuvarande prisreglering. En del av den sill som i daggår till djurfoder och framställning av fiskmjöl skulle kunna säljas tillindustrin och på exportmarknaden om lägstapriserna vore mer flexibla ochanpassade till världsmarknadspriset. Återtagspriset (lägsta tiUåtna avräkningspris)föreslås fastställas för en period upp till och utgöra mellan 75 och 90%av orienteringspriset. () ges möjlighet att avvika10% från fastställt återtagspris. SPK har svårt att bedöma om de angivnaintervallen är tillräckliga för att fullgod flexibilitet skall uppnås isystemet. : Angående utredningens förslag om att skapa möjligheter till direkta avtal mellan fiskelag och beredningsindustri utan för lägstaprissystemet, anser SNV att en fömtsättning är att det inte leder till en ökad ensidighet i uttag av särskilt kommersiellt viktiga arter. Länsstyrelseni : Utredningens förslag om att Prop. 1989/90:123 endastersätta prisregleringssystemet med ett lägstaprissystem enbart på Underbilaga2.1 sill/strömming kommer att få omfattande konsekvenser för yrkesfisket i Göteborgsoch län. Utredningen räknar med en reducering av den svenskafiskeflottan. Förslaget om lägstaprissystem är hämtat från EG. Där används lägstapriserför fler arter än sill/strömming. 11, ex. finns lägstapriser arter. Varför skall ha sämre villkor än vad som gäller i EG? Svenskfiske.lotta är relativt väl avvägd i förhållande till landets fisketillgångar.Problem kommer att uppstå för sillfisket i . Åtgärder inom industrinför produktutveckling samt handelsmöjligheter med tänkbara köparländer börstödjas genom anslag till . Bedömningen är att svenskt fiskekan hävda sig i konkurrensen med andra aktörer om spelreglerna blir likartade.En tidsmässig koppling mellan liberaliseringen inom EFTA och handelsavtalenmed EG är nödvändig. Det är viktigt att i förhandlingar med EG når enöverenskommelse om borttagande av de ensidiga tullar som besvärar svenskberedningsindustri och fiske. Länsstyrelsentillstyrker förslaget om möjligheter till kontraktsfiske. Länsstyrelseni : En alltför radikal förändring av nuvarande regleringssystemkan komma att innebära stora ekonomiska problem för flertalet av länetsfiskare. Utöver ett garanterat lägstapris är det nödvändigt att bibehållafraktstödet efter . : Vi är positiva till det av utredningen föreslagna lägstaprissystemet,som vi menar innebär en bättre anpassning av priserna på färsk fisk till vadsom gäller i vår omvärld. Detta är en nödvändig förutsättning för att svenskfångadfisk och produkter därav skall kunna konkurrera med utländska fiskprodukter.För fiskets del innebär det nya systemet visserligen att priserna i vissamarknadslägen kan sjunka något lägre än i nuvarande system innan fisken går tillöverskott. Detta bör enligt vår mening i det långa loppet mer än välkompenseras av att store kvantiteter kan avsättas framför allt som råvara tillberedningsindustrin och på export, detta som en följd av att priserna blir mermarknadsanpassade. Detnya systemet innehåller dessutom starka incitament för den producentorganisation(PO) som skall hantera systemet att styra fisket så att överskotten blir så småsom möjligt. Detta bör också främja ett mera marknadsanpassat fiske. Utredningenföreslår att det nya lägstaprissystemet bara skall gälla för sill/strömming ochanser att ett motsvarande system för övriga fiskslag ärobehövligt. EG:s lägstaprissystem, som stått modell för det system somutredningen föreslår, omfattar emellertid elva fiskslag. Vi anser att också detsvenska systemet bör omfatta fler fiskslag, i första hand torsk, kolja, gråsej,makrill och rödspätta. Skälen för detta är följande. Detär angeläget att främja ett ökat fiske av annan konsumtionsfisk än sill. Då bör dessa fiskslag inte stå utanför det trygghetssystem som gäller för sillfiskare. Även om det hormalt råder brist på flertalet av dessa fiskslag kan tillfälliga överskott uppstå och leda till orimligt låga priser. slagnalägstaprissystemet innehåller tiUräckligt starka incitament för en PO attundvika överskott. Sannolikt kommer kostnaderna för eventuella överskott fördessa fiskslag möjligen bortsett från makrill att bli mycket små. Idet föreslagna systemet ingår som ett mycket viktigt inslag att producentorganisationenskall stimulera och styra sina medlemmar att fiska de fiskslag som efterfrågasså att överskotten blir så små som möjligt. Det är då självfallet angeläget atti princip alla fiskare är medlemmar i . Det måste bli mycket svårt för dennaorganisation att styra fisket mot lönsammare fiskslag om dess medlemmar endasteller i huvudsak utgörs av mer eller mindre specialiserade sillfiskare, medanövriga fiskare står utanför. Det är vidare rimligt attalla fiskare som vill ha möjlighet att vid behov leverera överskott till POockså är med och finansierar PO:s verksamhet.