prop · GD0372 · 1989-12-31 00:00:00 — Material som exempelvis är äldre än 100 årskall Bilaga 1.1.3 kostnadsfritt levereras till arkivmyndigheten.Arkivmaterial som är yngre, men som är aktuellt för den arkivbildandemyndigheten, får levereras till ett överenskommet pris. SläktforskarJÖreningenanför: "Om de automatiska leveranserna upphör och ettflexiblare leveranssystem införs, blir det svårare för användarna (forskarna)att hålla reda på var visst material bör sökas. Förändringen ställer stora kravpå följsam och lättillgänglig information i form av kataloger e. Arkivmyndigheternaskall inte ta emot några leveranser utan att få ytterligare resurser. Ansvaretför den ökande arkivmassan kommer helt att vila på de arkivbildandemyndigheterna. Formen för eventuell överföring av resurser från förvaltningentill och landsarkiven sker lämpligen inom ramen för den årligabudgetprocessen inom . Avde 15 remissinstanser som har yttrat sig över förslaget är RSV, landsarkivet iVadslena. stadsarkiv, stadsarkivet i och kommun positivatill förslaget. RFV,SJ. , , landsarkivet i och är negativatill förslaget. Krigsarkivetanför: "Överföring av resurser från arkivbildande myndighet tillarkivmyndighet i samband med överlämnande av handlingar eller en årligavstämning av resursöverföring är inte lämplig inom ramen för det fastaplanerings- och budgetsystem som tillämpas inom försvaret." "Ansvaretför att arkivmyndigheten hålls med goda lokaler och resurser i tillräckligutsträckning bör ligga på central nivå inom försvarsorganisationen." RFVanför: "Däremot avstyrkes förslaget om att kostnadsansvaret för långtidsförvaringskulle överföras på de arkivbildande myndigheterna. Ansvaret förförverkliganden av kulturpolitiken åvilar regeringen och medel bör anslås tillarkivmyndigheterna för förvaring av de handlingar som bör bevaras." Riksarkivetanser att den föreslagna modellen för resursöverföring måste preciseras och vadgäller långsiktiga investeringsbehov kompletteras. Landsarkiveti anför att det är billigare att bygga ut arkivmyndigheter än att fånågorlunda kompetent personal inom de arkivbildande myndigheterna att skötaarkivvården. Statskontoretanför att utredaren har skisserat en resursöverföringsmo dell och fömtsätter att formema för en sådan får utvecklas närmare inom ramen för den åriiga budgetprocessen. "Modellen fömtsätter att riksar kivet i sin anslagsframställning skall ange vilka leveranser som planeras tas emot och vilka resursbehov man därvid anser uppkomma, detta i ett femårsperspektiv. Dessa ställningstaganden skulle i avsaknad av klara bedömningskriterier ställa arkivmyndigheterna inför svåra avvägnings problem och avsevärda resurser krävas för bedömning och diskussioner med enskilda myndigheter som önskar avställa sitt material. också- även om ett visst planeringsperspektiv förutsätts - att kortsiktiga Prop.1989/90:72 och akuta problem med bl. a lokaler får styra. Enligtstatskontorets uppfattning bör i stället ett system med fasta regler övervägas,med tidsgränser för de arkivbildande myndigheternas kostnadsansvar.Tidsgränserna bör kunna variera från myndighet till myndighet eller grupp avmyndigheter. Dessa bör fastställas av regeringen efter förslag frånriksarkivet. Principen bör vara att myndighetens kostnadsansvar kvarstår sålänge som materialet behövs ur förvaltningens synpunkt. Bevarandet avarkivmaterial för tiden därefter bör ses som en angelägenhet för forskning ochkultur och resursbehovet vägas mot andra behov inom dessa områden." SCBanför: "SCB anser att arkivbildarna skall svara för kostnaderna för sittarkivmaterial så länge som det behövs för den egna verksamheten. När arkivmaterialöverlämnas till arkivmyndighet så är det i stället andra behov som skalltillgodoses, nämligen de allmänna kultur- och forskningsbehoven. Det ärriksarkivet som har ansvaret för att så sker. Därför bör resursplanering och erforderiigaprioriteringar göras ur ett centralt perspektiv, annars finns det risk förfelallokering av resurserna. Det är som skall avgöra varsamhällets resurser skall sättas in när det gäller att utvälja material,mikrofilma och införa speciella söksystem för det långsiktiga bevarandet. Medelbör tilldelas arkivsektorn för dessa ändamål i den reguljära budgetprocessen,där avvägning sker mellan olika samhällssektorer." LOAanför: "kan inte heller acceptera resonemangen kring frågan omöverföring av resurser från arkivbildande myndighet till arkivmyndighet isamband med leverans av arkiv. Arkivbildarnas ansvar bör enligt utredarenomfatta de långsiktiga ekonomiska konsekvenserna av sin arkivbildning. LONmenar att myndigheter bara till viss del kan påverka sin arkivbildning. När detgäller riktiga och effektiva gallringsåtgärder är man tex beroende av attriksarkivet fattar gallringsbeslut såvida inte denna rätt delegeras tillmyndigheten." Enutbyggnad av landsarkivorganisationen baserad på länstanken föreslås. Avde 41 remissinstanser som har yttrat sig över förslaget är det stora flertaletpositiva. Landsarkiveni och samt TCO är tveksamma till förslaget och anser attlandsarkiven inte får bli för små. Statskontoretoch ST är negativa till förslaget. ST anför "Enligt vår uppfattning är"vinsterna" med de föreslagna länsvisa landsarkiven inte tillräckligtutredda i betänkandet. I stället borde en total översyn av landsarkiven ochdess organisation genomföras innan en utbyggnad påbörjas." RRVanser att kostnaderna för en utbyggnad av landsarkivsorganisa tionen bör utredas innan beslut fattas. Landsarkiv bör inrättas iKarlstad och . 21instanser har yttrat sig över förslaget. Av dessa är landsarkivet i . t*naga1.1.3 stadsarkiv, högskolan i , , i ,, och föreningen till att ett nytt landsarkiv inrättas i . iGöteborg och är negativa till förslaget. Stadsarkiveti , stadsarkiv, rektorsämbetet, humanistiska forsknings- ochutbildningsnämnden, samhällsvetenskapliga forskningsnämnden ochbiblioteksnämnden vid , , och iVästerbottens län är positiva till förslaget att inrätta ett nytt landsarkiv iUmeå. Landsarkiveni och , i samt kommunär negativa till förslaget. Riksarkivetanför: "I fråga om och , där förutsättningar finns för enpraktisk och ekonomisk samverkan, tar definitiv ställning när deekonomiska förutsättningarna har preciserats. Om ett landsarkiv inrättas iUmeå, bör dess distrikt även omfatta ." Stockholmsstadsarkiv omvandlas till landsarkiv för . Avde fem remissinstanser som har yttrat sig över förslaget är ,stadsarkiv, i . hl storisk-filosofiskautbildnings- och forskningsnämnden saml språkvelenskapliga sektionsnämnden och positiva till förslaget. Stockholmskommun anför atl den inte kan tillstyrka förslaget utan att en kompletteringsker avseende motiv, analyser och kalkyler. Stadsarkiveti behåller sin ställning som landsarkiv och får statsbidrag. ,stadsarkivet i , i humanistiska fa-kidtetsnämnden och FRN tillstyrker förslaget. Bestämmelsernaom arkivvård i kommunallagen skall ersättas av bestämmelserna i den nyaarkivlagen. Kommunerna beslutar dock själva om sin arkivvård och förvarar sinaarkiv. utfärdar råd om gallring och arkivvården i övrigt. Avde 15 remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker alla utomen instans. läns landstingifrågasätter om det är riktigt att kommunallagen skall befrias från arkivparagraferna och ersättas med en gemensam arkiv lag. anser dock att mycket talar för en samordning. Det är värdefullt all får utfärda råd om gallring. Forskningsvärdet i en landstingskommuns arkivalier måste bedömas både ur lokal och nationell 122 synvinkel.Därför är det viktigt att kommunerna själva kan bestämma Prop. 1989/90:72bevarandet av handlingsserier som eventuellt bedömer kunna Bilaga 1.1.3 gallras. Det är viktigt att betona att det är råd riksarkivetutfärdar. Värdefullaenskilda arkiv skall bevaras och hållas tillgängliga. Samverkan mellan stat,kommun och enskilda organisationer skall stärkas. En fortsatt utbyggnad avbidragssystemet till nya folkrörelsedepåer skall ske. skallberedas möjlighet att ge bidrag till olika organisationer så att den informationsom är av betydelse för forsknings- och kulturverksamheten bevaras och tillgängliggörs. Avde 16 remissinstanser som har yttrat sig över förslagen är 13 positiva. Arbetarrörelsensarkiv, LO och Slf är negativa till förslagen. och LOifrågasätter att skall ha sektorsansvar för även de enskildaarkiven. SAF anser att förslagen är otillräckliga. Gallrings - och urvalsfrågor Gallringensomfattning bör vara oförändrad RSV,, landsarkivet i , FA, och ärpositiva till förslaget. statskontoret, RR V, SCB. vallenfad och AAS är negativa till förslaget. Krigsarkivetanför: "förutsätter, att aktuellt gällande gallringsföreskriftersom bygger på bevarande av handlingar i intensivdataområden, inte kommer attutfärdas." "När frågan om gallring av t.ex. individrelaterade datahos myndighet under försvarsdepartementet blir aktuell, bör gallringsutredninggöras och gallringsbeslut utfärdas i varje särskilt fall." PRVanser att gallringsproblematiken inte är tillräckligt penetrerad. "PRV ärvidare av den uppfattningen att RA bör ta initiativ till ett omvänt synsätt pågallring, ett bevarandesynsätt." Statskontoretanför: "Vi accepterar inte utredarens uppfattning att gallringen liggerpå en acceptabel nivå utan anser att denna bör intensifieras. Ett beslut om atttillämpa modellen med intensivdataområden bör tas ." RRVanrör:"RRV saknar en djupare analys av problemen kring gallringen och kandärför ej acceptera utredningens syn att gallringens omfattning ej kanöka." "RRV anser det vara av största vikt att resurser satsas på attvidare utveckla gallrings- och urvalsarbetet samt metoderna för detsamma. ""Rutinerna för rensning och gallring bör även ses över, så att i principallmänna handlingar bara bevaras i ell statligt eller kommunalt arkiv." SCBanser att det är viktigt att inte låsa sig vid en viss bevarandenivå, eftersom man då förlorar handlingsfriheten. En ökad gallring kan nämli gen ge resurser för att öka tillgängligheten genom att material konverteras , 123 tillannat medium och genom att förbättra informationen om arkivens Prop.1989/90:72 innehåll. Vattenfallanför: "Gallringen är ell viktigt led i dokumenthanteringen och skulle medbättre styrmedel, t. ex. en författningsenligt gmndad beva-randepolicy kunnagöras betydligt effektivare än . Arkivhanteringen präglas nu av stor osäkerhetom vilka handlingar som kan gallras och det gäller såväl tillämpningen av dengenerellt utfärdade gallringsförordningen som speciella gallringsföreskrifterutarbetade av ." .445anför: "AAS har i flera sammanhang efterlyst en s. k. bevarandepo-licy,för att fastställa vilket material som är viktigt att bevara. Med genomarbetadebevarandeplaner får man en effektivare arkivvård." Utredarenföreslår en modifierad version av förslagen i betänkandet Arkiv för individoch miljö, dvs. av förslagen om intensivdataområden och individurval. Avde 24 remissinstanser som har yttrat sig över förslaget är 15 positiva. Flerainstanser är positiva till delar av förslaget men negativa till andra. Socialstyrelsenser positivt på inrättandet av intensivdataområden, men anser att balansenmellan individbaserade urvalsserier och intensivdataområden måste övervägasytterligare. Det är styrelsens uppfattning atl forskningens intressen i dessasammanhang måste väga synneriigen tungt. urval avintensivdataområden stämmer väl överens med den uppfattning som styrelsen gavuttryck för i sitt yttrande över det betänkandet. ARKU förordar att det redannu tillämpade systemet med 15:e-födda bibehålls. Vid en utökning till tioprocents urval förordar utredaren att de tidigare använda urvalsdagarna 5, 15och 25 bibehålls. Styrelsen delar utredarens skepsis till förslaget om 12slumpvis uttagna födelsedatum. Systemet kan bli svårt att praktiskt hantera.Instämmer i att principen om urvalsmetod inte är generellt tillämpbar. Dsfanför att den delar utredarens bedömning att det urval som föreslagitstidigare för intensivdataområde inte uppvisar önskvärd spridning i befolkningsmässigthänseende. Delegationen anser vidare att ett tio procentigt individbaseradeurval är en för låg nivå. "I diskussionen om urvalskriterier för det individbaseradeurvalet anser arkivutredningen att man i första hand bör bygga ett urval på de15:e-födda , samt vid en utvidgning inkludera de 5:e resp. 25:e-födda.DSF delar denna uppfattning. Det är angeläget att fastställa gallringsprincipersom är enkla att administrera och som så långt möjligt eliminerar risken förfelgallring." Universiteteti , anser att varken frågan omintensivdataområden eller frågan om individurval är tillräckligt utredda. Universiteteti anser att ur forskningsperspektiv är förslag till omfattande gallring i arkivbestånden oacceptabla. Utredarens förslag till intensivdataområden är ett steg i rätt riktning. "Det är uppenbart attvalet av inlensivdataområden alltid måste beakta såväl regionala som nationella intressen.... Valet av ett intensivdataområde hämtat från en storstad () och ett annat mera ruralt, agrikulturellt område () kan i 124 sigvara intressant, men ur ex.vis rättshistorisk synvinkel är det i hög grad Prop.1989/90:72 olyckligt.... Varje socialhistorisk och rättshistorisk undersökningav mera Bilaga 1.1.3 longitudinell art är beroende av arkivmaterialet såväl istad som på land. Det måste därför anses angeläget att vid val avintensivdataområden hänsyn också tas till den domstolsorganisation som genomtiderna präglat den rättsliga verksamheten i områdena. Det är ett uttalatönskemål från den rättshistoriska forskningens sida att statsmakterna berederekonomiska fömtsättningar för att intensivdataområdena icke ges en förbegränsad utformning. förordar således att ocksåblir intensivdataområde. Likaså stödes varmt förslaget att med sina många typarkiv på rättsväsendets område också skall få karaktär avintensivdataområde." Universiteteti anser att måste vara med som intensivdataområde. SCBanför: "Ett slutligt val av intensivdataområden för ett eventuellt införandebör gmndas på mera utförliga överväganden. För övrigt är det i statistiskmening inkorrekt att tala om representativitet hos intensivdataområden.Principen med områdesvisa urval innebär fastmer ett avsteg från statistiskrepresentativitet. Principen med urval efter födelsedatum är förenad medväsentliga relevans- och kvalitetsproblem som bör utredas från statistiskmetodologisksynpunkt före ett eventuellt införande. kan ett urval efter födelsedatuminte utan vidare betraktas som likvärdigt med ett statistiskt korrektslumpurval." Värmlandslän landsting anför: "För vidkommande verkar det heltorealistiskt med slumpmässigt valda datum för bevarande av t.ex. patientjournaler.Även utredningens förslag om vissa fasta datum blir svårt att realisera." Vmeåkommun anser att den föreslagna gallringen och urvalsnivån kan accepteras menär negativ till att inte har tagits med som intensivdataområde. FAanser att förslagen gällande individbaserade urval är bättre. FA tillstyrkerett system med slump:'nässigt utvalda födelsedata, men anser att intensivdataområdenstrider mot de rättvise- och jämlikhetsideal som folkrörelserna av traditionhar hävdat. Hembygdsvårdsföreningenanser att anslutningen till individurval och intensivdataområden bör varafrivillig. Antalet län bör utökas. LOavvisar tanken på intensivdataområden eftersom det inte är rättvist att allainte har tillgång till likvärdig information oavsett var man bor. anser att man bör skjuta på gallringen i avvaktan pådatajournaler och optiska skivor. Om detta inte går att genomföra kan ettindividurval göras. Miniminivån bör dock ligga på . Man bör intevälja att spara de 15:e-födda eftersom alla som invandrar och saknar kändfödelsedag registreras på den 15:e. Riksarkivetfår utfärda föreskrifter och råd avseende gallring. RSV, , och domkapitelär positiva till förslaget. L/och svenskajournalistförbundet är negativa till förslaget. De anser att Prop. 1989/90:72 gallringen bör regleras i grundlag. Arkivens forsknings- och kulturpolitiska uppgifter Ennationell arkivdatabas skall utvecklas. Samverkan mellan arkiv- och forskarsamhällebör förstärkas och mikrofilmning utökas. Allade 30 remissinstanser som har yttrat sig över förslagen är positiva. Riksarkivetpåpekar dock att ett genomförande av dessa förslag förutsätter att personalmed stor erfarenhet och hög vetenskaplig och teknisk kompetens kan kopplas infrån arkivens sida. Regeringenbör uppdra åt UHÄ att i samråd med göra en översyn av grundutbildningensamt lämna förslag angående samordnad fortbildning och vidareutbildning avarkivtjänstemän. De26 remissinstanser som har yttrat sig över förslaget är alla positiva. UHÄtillstyrker att UHÄ får göra en översyn av gmndutbildning och lämna förslag påsamordnad fortbildning och vidareutbildning av arkivtjänstemän. Länsstyrelseni anser: "Den nuvarande arkivutbildningen vid Stockholmsuniversitet är nästan helt inriktad på arkivinstitutionens behov. Det bör dockpåpekas att det inom arkivarieyrkeskåren finns olika yrkesgmpper. Verksarkivariernautgör en större yrkesgmpp än institutionsarkivarierna och deraskompetensprofil varken kan eller ska vara identisk med arkivmyndigheterna.Staten måste ta ansvar för att verksarkivarierna får en utbildning sommotsvarar de krav som ställs på dem." Ensärskild arkivlag skall reglera arkivverksamheten hos i princip samtligastatliga och kommunala organ. En ny arkivförordning tillkommer för de statligaorganen. Avde 40 remissinstanser som har yttrat sig över förslagen är alla utom kulturrådetpositiva lill förslagen. Göteborgskommun anser att en ny arkivlag kan accepteras i princip, men kommunallagensbestämmelser är fullt tillräckliga. Kommentarertill de enskilda paragraferna. Endastett fåtal remissinstanser har kommenterat de enskilda paragra ferna. Hovrättenöver och anser att en målsättningsparagraf inte är Bilaga1.1.3 nödvändig i en lag av arkivlagens karaktär. Hovrätten anser vidare attdet är oklokt att räkna upp de behov ett arkiv skall fylla eftersom ett arkivkan tänkas användas av andra avnämare. Riksarkivetanser att det är tillfredsställande att lagen innehåller en klar målformulering. Hovrättenöver och anser all om begreppet "handling" skall hasamma vida innebörd som enligt legaldefinitionen i 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningenbör det komma till öppet uttryck i paragrafen. Krigsarkivetanför: "Definition av orden arkiv och arkivhandling saknas i förslagen tillarkivlag och arkivförordning, vilket är en brist." Televerketanför: "För innebär skyldigheten att redovisa arkivets innehålli en förteckning en avsevärd skärpning av tidigare bestämmelser med betydandeekonomiska och personella konsekvenser." Hovrättenöver och efterlyser en precisering av termen beskrivning. RAÅanser att paragrafen bör utgå. Hovrättenöver och anför att det finns ett förslag att en regel omgallring skall införas i tryckfrihetsförordningen. Arkivlagen bör anknyta till gmndlagsbestämmelsenoch om möjligt ge denna en konkret innebörd. RAÅanför: "1 enlighet med ämbetets uppfattning att arkivlagen i princip böravse arkivhandlingar, anser ämbetet icke, att lagen bör uttala sig om gallringav sådana allmänna handlingar som inte blivit arkivhandlingar." "Iövrigt finner ämbetet denna rambestämmelse, vilken innebär en nyhet, viktig attfastslå." Landsarkiveti anser att det i paragrafen även bör ingå en bestämmelse som sägeratt om en myndighet får ett väsentligt ändrat arbetssätt (ändrade diarieföringsmtiner,datorisering av mtiner etc.) skall myndigheten underrättaarkivmyndigheten. Stockholmsstadsarkiv anför: "En positiv förändring är att arkiv blir avlämningspliktigt först när myndighets "verksamhet" upphört och inte när myndigheten genom enbart tex en omorganisation eller namnänd ring upphört som juridisk person i rent teknisk mening." Krigsarkivetanser att det av arkivlagen klart skall framgå att statlig myn- ''"ga1.1.3 dighet får avhända sig allmänna handlingar genom gallring, återställande elleravlämnande endast med stöd av författning eller med särskilt medgivande. Landsarkiveti anser att också arkiven hos de allmänna försäkringskassorna börnämnas i paragrafen. Det är vidare viktigt att kyrkoarkiv definieras så attdet också omfattar stiftssamfalligheterna. Kammarkollegiet anser att kyrkoarkivär ett oklart begrepp. Stockholmsstad.sarkiv anför: "Även de kommunala arkivmyndigheterna bör ha ett redani arkivlagen utsagt tillsynsansvar enligt arkivlagens 12 §." Hovrättenöver och anser att det i paragrafen bör anges vem som skallbesluta om arkiv som härrör från en verksamhet som har upphört. Kungörelsen(1964:504) om användning av skrivmateriel i statlig verksamhet (skrivmaterielkungörelsen)skall upphävas. Föreskrifter om godkännande och användning av skrivmaterielutfärdas av . Endasttvå av remissinstanserna har berört frågan. Riksarkivetanser att det skydd som finns i skrivmaterielkungörelsen för beteckningensvenskt arkiv bör bibehållas. RAÄanser att det är lämpligt att delegera rätten att utfärda föreskrifter omgodkännande till statens provningsanstalt eller . Däremotifrågasätter RAÄ om bör åläggas att ge förskrifter om användningav skrivmateriel. Vidare anser RAÄ att det är angeläget att de för helastatsverket gällande godkännandeförteckningarna även fortsättningsvis publicerasi SFS. Detstora flertalet remissinstanser har tillstyrkt de principer som har lagts frami betänkandet. Hovrättenöver och anför: "Slutsatserna i betänkandet förefaller dock ofta väl allmänt hållna. Frågorna synes därför kräva ytterli gare överväganden, bl.a. med hänsyn till de särskilda problem som den nya informationstekniken skapar." RFVanser att utredningens målsättning att skapa en klar ansvarsfördel- Prop.1989/90:72 ning mellan arkivmyndigheter och de arkivbildande myndigheterna intehar Bilaga 1.1.3 nåtts fullt ut. Landsarkiveti Vadslena anser att det är en välgenomarbetad rapport och välkomnar förslageni den. inre organisation bör dock bli föremål för en utredning.Det krävs vidare ytterligare resursförstärkningar. Landsarkiveti anKr: "Betänkandet "Öppenhet och minne" ger enutmärkt översikt över arkivproblemen i samhället och presenterar en långrad väl genomtänkta förslag för framtiden. Huvudinvändningen frånlandsarkivets sida är, att den inte tillräckligt beaktar den regionalaarkivorganisationens ytterst utsatta läge." Stockholmsstadsarkiv godtar i huvudsak utredarens helhetsuppfattning och konkretaförslag. Förslaget till nya leveransrutiner är inte idealiskt men troligen detenda realistiska alternativet. Frågan om formerna för denna resursöverföringmåste lösas . Arkivstadgan för föreslås upphävas somarkivlagen träder i kraft. Universiteteti , reklorämbetet, påpekar först att universtitetet är bådearkivbildande myndighet och en myndighet som utnyttjar och är beroende avtillgång av arkiv och anför vidare: "Utifrån båda rollerna vill universitetetuttrycka en positiv respons på betänkandets övergripande hållning med bl. a.formuleringar om övergripande mål, förslag om arkivlag med detaljregleringarombesörjd av och en strävan mot ökad flexibilitet." Universiteteti , enheten för arkivering och registrering, anför: "Som enavslutande, allmän synpunkt på betänkandet måste sägas att det tyvärr är mycketupprepningar och vaga angivningar som blivit det bestående huvudintrycket ochinte det produktiva framåtblickande som man kunde hoppats på när vi nu äntligenska få en arkivlag." Universiteteti LinköpinganKr: "Den nu föreliggande utredningen,sällar sig till andragenom att undvika stora och samlade grepp på arkivområdet, framför allt genomatt begränsa det långsiktiga perspektivet och'genom att arbeta utifrån alltförbegränsade ekonomiska förutsättningar. Det är synnerligen angeläget, att deför nu levande och kommande generationer viktiga arkivfrågorna sätts in i ettbetydligt mer övergripande och långsiktigt sammanhang än vad som skett i dennu aktuella utredningen." Universiteteti , humanistiska fakulletsnämnden. anför: "Det är utmärkt attutredningen på detta sätt tar ett samlat grepp på problematiken, och deförslag som presenteras framstår som väl genomtänkta."