prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Förslagen omtillskott av medel avser anslagen Lokaliseringsbidrag m. m. och Regionalautvecklingsinsatser m. m. 1988/89Utgift 506 797 354 Reservation 1075 383497' 1989/90Anslag 362000000 1990/91 Förslag 350000000 'De medel som inte var ianspråktagna genom beslut uppgicktill 47,7 milj. kr. Förnärvarande anvisas medel över detta anslag lill följande ändamål: - lokaliseringsbidrag beviljadeav statens industriverk eller regeringen efter den Ijuli 1984, - offertstöd beviljade efter denIjuli 1985, - lån till privata regionalainvestmentbolag, - kapitaltillskott m. m. tillStiftelsen - viss administration avregionalpolitiskt stöd. Jaghar tidigare (avsnitt 7.2.1.1) redogjort för utfallet av stödverksamhetenunder . Beslutom lokaliseringsbidrag har av statens industriverk och regeringen /89 fattats för 430,6 milj. kr. Offertstöd har beviljats med119,9 milj. kr. Stiftelsen Industricentra har erhåUit 10,1 milj. kr. ikapitaltillskott m. m. För administration av det regionalpolitiska stödet har3,0 milj. kr. utbetalats lill banker och för införande av ett ADB-system förstödformer inom industriverkets ansvarsområde har använts 4,8 milj. kr. Ettlån till privata regionala investmentbolag har beviljats under budgetåret.Utestående lån till delta ändamål uppgår till 37,0 milj. kr. uppskattar att behovet av bidragsmedel för beslut av regeringenoch verket under /91 kommer att uppgå till 470 milj. kr. SINDhar i samband härmed föreslagit vissa förändringar i det regionalpolitiskastödsystemet. Dessa förslag har behandlats av den regionalpolitiska kommittén,vars förslag jag i min tur har behandlat tidigare (avsnitt 7.2). Utbetalningenav medel under anslaget beräknas lill 695 milj. kr. under /91. Lokaliseringsbidrag m.m. har i statsbudgeten för /90anvisats ell reservationsanslag på 362 milj. kr. 1 regeringens proposition1989/90:66 om särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. har regeringen föreslagit alt lill Lokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budget /90 anvisa ytteriigare 112,5 milj. kr. Högst deUa belopp har regeringen förklarat sig beredd att efler ansökan bevilja i 212 formav lokaliseringsstöd eller offertstöd i samband med att bolaget etable- Prop. 1989/90:76 rar ny verksamhet i . 1984/85:115 om regional utveckling och utjämning anmäldeindustriministern beträffande den regionalpolitiska stödverksamheten att hanräknade med att den skulle bedrivas med samma inriktning och i samma omfattningunder fyraårsperioden /861988/89. Eftersom förslag med anledning av denregionalpolitiska kommitténs betänkande inte beräknades kunna föreläggasriksdagen förrän tidigast , anmälde arbetsmarknadsministern vid sinföredragning för regeringen med anledning av budgetpropositionen 1989, att honräknade med att stödverksamheten skall bedrivas med i huvudsak samma inriktningoch omfattning även under /90. För de ändamål vartill medel anvisasöver detta anslag har sedermera, med anledning av regeringens förslagi budgetpropositionen för respektive budgetår, beslutat att anslå 362 milj. kr.för vart och ett av dessa budgetår. Efterfråganpå lokaliseringsbidrag har bl.a. på gmnd av det goda konjunkturläget varit storunder . Bl.a. därför har på förslag av regeringen isärskilda propositioner beslutat att anslå ytteriigare sammanlagt 745 milj. kr.på detta anslag /86. Denstora efterfrågan på regionalpolitiskt stöd består. Under innevarande budgetårhar således statens industriverk och regeringen beslutat omlokaliseringsbidrag och offertstöd för sammanlagt över 300 milj. kr. Enöversiktlig genomgång av kända stödprojekt för vilka beslut skall fattas påcentral nivå visar att det sammanlagda beloppet för ansökningar omlokaliseringsbidrag och offertstöd uppgår lill väl över 1miljard kronor. Regeringenhar tidigare i detta sammanhang framhållit atl förelagens investeringsvilja ochstora efterfrågan på arbetskraft nu ger dem goda motiv alt, även utan statligtstöd, söka sig till de regioner i landet där det finns arbetskraft. Demyndigheter som beviljar stöd bör därför nu ha möjlighet att genom en noggrannprioritering av stödmedlen kunna förverkliga de mest angelägna projekten. Jaganser det dock angeläget att ta tillvara den nuvarandeinvesteringsviljan för alt göra det möjligt att förverkliga ytteriigare projekti regionalpolitiskt särskilt utsatta regioner. För beslut om lokaliseringsbidragoch offertstöd, som beviljas av statens industriverk och regeringen, beräknarjag, mot bakgmnd härav ett sammanlagt behov av medelstill-skoll underinnevarande budgetår på 150 milj. kr. Jaghar tidigare (avsnitt 7.2) lämnat förslag om i vilka former regionalpolitisktföretagsstöd skall lämnas i fortsättningen. De innebär bl.a. att bidrag isamband med investeringar i byggnader, maskiner m.m. även fortsättningsvisskall lämnas i form av lokaliseringsbidrag. Stödför immateriella investeringar som exempelvis produktutveckling, marknadsföringetc. harjag därvid föreslagit skall lämnas som utvecklingsbidrag, vilket bl.a. ersätter det nuvarande offertstödet. Lånlill privata regionala investmentbolag har jag föreslagit tills vidare skall behållas (avsnitt 7.3). Jag har vidare tidigare(avsnitt 7.4) föreslagit att Stiftelsen . 1989/90:76 raskall avvecklas. Under /91 kommer dock fortfarande att finnasbehov av bidrag till administrationskostnader m. m. för stiftelsen. Idet föregående (avsnitt 7.2.1.5) harjag även redogjort för hur jag anser atthandläggningen av förelagsstödet fortsättningsvis skall ske. Jag har där bl. a.föreslagit att det högsta beloppet för en investering i samband med vilkenlänsstyrelsen skall besluta om lokaliseringsbidrag skall höjas till 15 milj.kr. Jag har även betonat vikten dds av att en förbättrad uppföljning sker avenskilda ärenden, dels att en utökad utvärdering av stödinsatserna kommer tillstånd. Jagföreslår därför sammanfattningsvis att medel över detta anslag /91 anvisas lill följande ändamål: lokaliserings-och utvecklingsbidrag som beviljas av statens industriverk och regeringen, låntill privata regionala investmentbolag, för Stiftelsen Industricentra, vissadministration, uppföljning och utvärdering av regionalpolitiskt stöd. Utbetalningav äldre lokaliseringsbidrag/avskrivningslån, dvs. bidrag som beviljats avlänsstyrelse före den Ijuli 1982, av statens industriverk eller regeringen föreden Ijuli 1984, samt äldre offertstöd, dvs. stöd beviljade före den Ijuli1985, har tidigare belastat anslaget D. 1 Visst regionalpolitiskt stöd. 1 denmån stöd av dessa slag skall betalas ut efter innevarande budgetårs slut, skallde belasta detta anslag. Medhänvisning till vad jag har anfört beräknar jag ett medelsbehov av sammanlagt350 milj. kr. för de ändamål vartill medel anvisas över detta anslag /91. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Lokaliseringsbidrag m. m. pä tilläggsbudget till statsbudgeten /90 anvisa ett reservationsanslag på . atttill Lokaliseringsbidrag m. m. för /91 anvisa ett reservationsanslagpå . 1988/89Utgift 639210108 Reservation 847 368405' 1989/90Anslag 800000000 1990/91 Förslag 900000000 ' De medel som inte var ianspråktagnagenom beslut uppgick till ca 44 milj. kr. att jämföras med ca 57 milj. kr. Anslagetsstoriek har ökat från 488 milj. kr. /86 till 800 milj. kr. Från anslaget betalas utgifterna för av länsstyrelserna 214 beslutadelokaliserings- och investeringsbidrag, för företagsutveckling, för Prop.1989/90:76 glesbygdsstöd i form av stöd till företag, kommersiell service,intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (IKS) och samhällelig servicesamt för regional projektverksamhet. Frånanslaget betalas vidare utgifterna för teknik- och kunskapsspridning iregionalpolitiskt prioriterade regioner saml för konsult- och utredningsinsatser.För dessa ändamål har 35 milj. kr. avsatts under innevarande budgetår. /89 fattade länsstyrelserna beslut om sammanlagt 738 milj. kr.med följande fördelning mellan ändamålen: regionalprojektverksamhet 140 Av medlen för innevarande budgetår har hittills755 milj. kr. tilllänsstyrelserna i resp. län enligt följande tabell. Länsstyrelsernaberäknar i sina anslagsframställningar att medelsbehovet för regionalautvecklingsinsatser kommer alt öka med sammanlagt 276 milj. kr. för budgetåret1990/91 jämfört med innevarande budgetår. Länsstyrelseni föreslår bl.a. alt medel för stöd tillhemslöjdskonsulentverksamheten ska anvisas över en särskild anslagspost så attanslaget för regional projektverksamhet kan disponeras av ulaninskränkningar. Vidare föreslår att glesbygds-stödsnjedel somåtervinns vid konkurser tillfaller för fortsatt användning inomlänet. Genomriksdagens beslut 1985 (prop. 1984/85: 115, AU 13, rskr. 354) har länsstyrelserna möjlighet att inom en given medelsram använda medlen till tidigare nämnda ändamål. Jag börjar med attkommentera de särskilda frågor som i Prop. 1989/90:76Kronobergs län tagit upp i sin anslagsframställning. Jag övergår sedan tillmina bedömningar av hur mina förslag i det föregående påverkar belastningen pådetta anslag och därmed medelsbehovet. /89 har i regleringsbrevet för detta anslag angetts att samtligalänsstyrelser bör lämna bidrag till huvudmannen för hemslöjdskonsulentverksamheten,under fömtsättning alt denne lämnar etl minsl lika stort bidrag, så att tvåhemslöjdskonsulenter finns i varje län. Totalt för länsstyrelsema rör det sigom ett belopp på ca 7 milj. kr. Nämndenför hemslöjdsfrågor, som tidigare svarade för administrationen av medlen förkonsulentverksamheten, har i sin anslagsframställning för /91föreslagit alt medel för konsulenlverksamheten åter bör anvisas över anslaget B5. Främjande av hemslöjden. Min företrädare har i årets budgetproposition, medhänvisning till en kommande utvärdering av verksamheten vid nämnden förhemslöjdsfrågor, förordat att finansieringen av konsulentverksamheten tillsvidare bör kvarstå inom ramen för anslaget Regionala utvecklingsinsatser m. m. Principenför användningen av medel under detta anslag är att länsstyrelserna i störstamöjliga utsträckning skall ha möjlighet att själva prioritera mellan olikainsatser. Öronmärkningar i regleringsbrevet som kringskär länsstyrelsemasmöjligheter i detta avseende bör därför undvikas. Den aviserade utvärderingenav verksamheten vid motiverar dock altkonsulentverksamheten även under /91 belastar detta anslag. Närutvärderingen är klar avser jag all överväga frågan om den framtidafinansieringen av hemkonsulentverksamheten. Vadgäller i andra fråga, om alt få använda medel,som återvinns i konkurser, för nya regionalpoliliska insatser i länet, så finnsbestämmelser om detta i regleringsbrevet för anslaget. Där sägs attåterbetalning av lån skaU tillfalla statskassan. Mot bakgmnd av vad jagtidigare framhållit om förbättring av uppföljningen av glesbygdsstödet finnsdet anledning alt delvis ompröva de hittillsvarande bestämmelserna. Enligt minmening bör länsstyrelsernas incitament att följa upp utestående avskrivningslånöka om de medel som återvinns får disponeras för nya insatser i länet. Jagavser återkomma till regeringen med förslag av nämnd innebörd. Jaghar tidigare (avsnitt 7.2) föreslagit vissa förändringar i det regionalpolitiskastödet. För detta anslag innebär detta bl. a. ökad belastning lill följd av atllänsstyrelsens beslutsbefogenheter utökas. Förslaget att öppna möjlighet attlämna stöd lill immateriella investeringar leder också till ökad belastning påanslaget. Detta motverkas dock av att denna möjlighet ersätter det tidigareregionalpoliliska utvecklingskapilalet, somjag föreslagit skall upphöra. minskad belastning på anslaget leder förslaget att den maximala andelenlokaliseringsbidrag i ell projekt bör sänkas. Minskad belastning på anslagetblir också följden i vissa län genom atl stödområdesindelningen föreslåsändrad (avsnitt 4.2). Samma effekt ger också milt förslag om all avskaffainvesteringsbidraget. Sammantagetbedömer jag att förändringama inom det regionalpolitis- 216 kaföretagsstödet medför en viss minskning av belastningen på anslaget. Prop.1989/90:76 De frigjorda resursema bör därmed öka möjlighetema att lämna glesbygdsstödeller avsätta medel till projektverksamhet. Givetvis påverkas belastningenockså av hur konjunktumtvecklingen förändrar efterfrågan på företagsstöd. Jaghar tidigare (avsnitt 10) föreslagit vissa förändringar av glesbygdsstödet.Förbättringama av företagsstödet i form av höjda maximala stödbelopp ochmöjlighet att stödja s.k. mjuka investeringar kommer all öka behovet avglesbygdsslödsmedel. innebär mitt förslag om atl IKS-verksamhetenskall upphöra som stödform, alt ca 30 milj. kr. på detta anslag frigörs för t.ex. glesbygdsstöd eller projektverksamhet. Insatserför teknik- och kunskapsspridning samt för konsult- och utredningsinsatser,beslutade av regeringen eller statens industriverk, har belastat dettaanslag. Innevarande budgetår har 35 milj. kr. Utgiftema fördessa ändamål bör i fortsättningen betalas från det nya anslaget för särskildaregionalpolitiska infrastmkturinsatser somjag kommer all föreslå inrättas.Därmed kommer länsstyrelsema atl disponera anslaget för Regionala utvecklingsinsatseri dess helhet. Medde förändringar jag tidigare föreslagit kommer länsstyrelsema under deltaanslag fr. o.m. /91 att disponera medel för följande ändamål. Delbör ankomma på regeringen att även fortsättningsvis fördela anslaget mellanlänen efler de regionala problemens svårighetsgrad, och utfärda de föreskriftersom krävs. bör sedan fördela anvisade medel mellan deangivna ändamålen och lämna föreskrifter och riktlinjer lill de organ i länet,som eventuellt skall fatta beslut i de enskilda fallen. Jaghar tidigare (avsnitt 10) redovisat mina förslag till insatser i glesbygd ochlandsbygd. Jag framhöll där, att medlen för regional projektverksamhet börvara ett av de viktigaste instmmenten för att genomföra många av de insatsersom behövs för utveckling av glesbygden och landsbygden. a. detta skälbör den hittillsvarande begränsningen av hur stor del av anslaget som får användasför regional projektverksamhet slopas. En sådan friare användning av anslagetkommer att ställa större krav på länsstyrelsemas planering av insatser somfinansieras från anslaget. Bättre prioritering mellan insatser är ett sådantkrav, om medelsbrist ska kunna undvikas, totalt eller för något av ändamålen.Vidare måste uppföljningen av olika insatser förbättras. Jag vill i dettasammanhang också erinra om länsstyrelsemas skyldighet atl fortlöpande lämnaredovisningar av projektverksamheten till högskoleregions datacentral. Jagkommer också att föreslå regeringen ålgärder för kontinuerlig utvärdering avbl.a. Jaganser del också vara motiverat all, som regionalpolitiska kommittén förordat, vissa medel avsätts för länsövergripande projekt. Jag avser där för föreslå regeringen, alt ett mindre belopp avsätts för sådana projekt, vilket efter ansökan från länsstyrelser fördelas av regeringen. Jag beräknar att minaförslag om regel- och anslagsförändringar kommer Prop. 1989/90:76 att ökautrymmet för insatser som bör beslutas av länsstyrelserna med istorleksordningen 100 milj. kr. Motbakgmnd av behovet av ytterligare regionalpolitiska insatser, inte minst som enföljd av nödvändigheten att ta till vara de initiativ som kommit fram genomlandsbygdskampanjen, anser jag att anslaget hämtöver bör tillföras ytterligaremedel för nästa budgetår. Ivissa län är efterfrågan på stödmedel redan för innevarande budgetår så storatt medelsbrist kan väntas senare i vår. Jag föreslår därför att ytterligare 80milj. tillförs detta anslag för atl disponeras redan under innevarandebudgetår. Jagvill erinra om att en parlamentariskt sammansatt arbetsgmpp i sittförslag till ny livsmedelspolitik bl.a. förordat en förstärkning av medlen förglesbygdsstöd med 100 milj. kr. Arbetsgrappens förslag kommer att behandlas ien särskild proposition om en ny livsmedelspolitik . Jag kommer attsamråda med chefen för jordbmksdepartementel i denna fråga. 1avvaktan på regeringens proposition om en ny livsmedelspolitik och medhänvisning till vad jag anfört beräknarjag del sammanlagda medelsbehovet /91 till 900 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Regionala utvecklingsinsatser m. m. pä tilläggsbudget till statsbudgetenför /90 anvisa ett reservationsanslag på , atttill Regionala utvecklingsinsatser för /91 anvisa etlreservationsanslag på . Täckande av förluster på grund av kreditgarantiertill företag i glesbygder m. m. 1988/89Utgift 15 571813 1989/90Anslag 1000 1990/91Förslag 1000 Frånanslaget betalas utgiftema för all infria statliga garantier för lån till företag i glesbygder och för lån till kommersiell service enligt förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd. Vidare betalas utgifterna för alt infria ga rantier för lån som har lämnats enligt förordningen (1979:638) om statligt stöd lill glesbygd (upphävd 1985:619), enligt förordningen (1973:608) om statligt stöd lill kommersiell service i glesbygd (upphävd 1980:877) samt enligt förordningen (1976:208) om statligt stöd lill skärgårdsföretag och förordningen (1978:465) om särskilt stöd lill lanlbmksförelag i vissa gles bygder (upphävda 1979:638). Samtligalänsstyrelser utom de i och har inkommit medanslagsframställningar. Sammanlagt föreslår länsstyrelserna en engagemangsramt.o.m. /91 på 215 milj. kr. DenIjuli 1985 skedde en övergång lill engagemangsram i stället för årligabeslutsramar för kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. (prop.1984/85:115, AU 13, rskr. Engagemangsramen skaU successivt byggas upptills den uppgår till 290 milj. kr. Länsstyrelsemas utrymme för nykreditgivning skapas dels genom amorteringar av lån med statliga kreditgarantiersom beslutats efter den Ijuli 1985, dels genom den successiva uppbyggnaden aven engagemangsram för resp. län. Förluster lill följd av infriade garantier gerinte utrymme för ny garantigivning. Förtiden fram t.o.m. /90 är engagemangsramen fastställd till 175milj. Ramen bör för liden fram t.o.m. /91 utökas tifi 190milj. Anslagetbör för nästa budgetår tas upp med oförändrat belopp, . Jaghemställer alt regeringen föreslår all 1. medgeatl statlig kreditgaranti för lån till förelag i glesbygder och för lån lill kommersiell service får beviljas i en sådan omfatt ning alt del sammanlagda beloppet för utestående garantier som beslutats efter den Ijuli 1985 uppgår till högst , 2. tillTäckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. för /91 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1988/89Utgift 405 546892 1989/90 Anslag 395000000 1990/91 Förslag 350000000 Frånanslaget, som disponeras av , läcks för närvarandebortfall av avgiftsinkomster till följd av tillämpningen av lagen (1983:1055)om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i . Enligtdenna lag skall den procentsals efter vilken arbetsgivar- resp. egenavgifter sammanlagt beräknas, enligt lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, sättas ned för verksamheter inom vissa näringsgrenar som bedrivs i . För nedsättning av egenavgifter gäller bestämmelsema i uppbördslagen (1953: 272). Berörda näringsgrenar är gm v verksamhet, tillverkning, produk- 219 tionsvaminriktadpartihandel, uppdragsverksamhet samt hotell-, pensio- Prop. 1989/90:76näts- och campingverksamhet. Ettsärskilt bidrag till kostnaden för arbetsgivaravgifterna eller egenav-gifternalämnas när sysselsättningen ökar. Utgifter för detta bidrag belastarinnevarande budgetår anslaget D7. Deverksamheter inom nämnda näringsgrenar som bedrivs i samhälle ärbefriade från socialavgifter och allmän löneavgift under liden den I januari1984-den 31 december 1993. Verketberäknar, med utgångspunkt från utfallet , utgifternaför ersättning för nedsättning av socialavgifter för innevarande budgetår till415 milj. kr. Verket räknar med i stort samma volym för nästa budgetår. Med enlöneuppräkning på fram lill nästa budgetår blir medelsbehovet enligt verket441 milj. kr. för /91. Jaghar tidigare (avsnitt 7.2.2) bl.a. föreslagit att nedsättning av socialavgifterskall bibehållas som stödform, alt nedsättningen även fortsättningsvis skallvara , att den skall gälla , att dengeografiska omfattningen skall vara stödområde 1. Jaghar även föreslagit att nedsättningen i de delar av som inteingår i stödområde 1 skall uppgå till ,liksom att nedsättningen successivt skall öka i denya områden som skall omfattas av nedsättningen. Jag har också föreslagit attvissa basindustrier inte skall omfattas av nedsättningen. Förändringamaföreslås träda i kraft . Efterår 1993 bör samhälle inte särbehandlas. Motbakgmnd av dessa förslag till förändringar beräknar jag bortfallet avavgiftsinkomster genom nedsättning av socialavgifter och aUmän löneavgift lill350 milj. kr. under /91. Jaghemställer att regeringen föreslår atllill Ersättning för nedsättning av socialavgifter för /91 anvisaett förslagsanslag på . 1988/89Utgift 239 333 362 1989/90 Anslag 165000000 1990/91 Förslag 250000000 Överanslaget anvisas medel för sysselsättningsstöd samt 220 förde bidrag till kostnader för arbetsgivaravgifterna, som under vissa Prop.1989/90:76 förutsättningar lämnas till verksamheter i . Jaghar tidigare (avsnitt 7.2.1.1) redogjort för utfallet av verksamheten medsysselsättningsstöd . beräknar medelsbehovet för de ändamål vartill medel beviljas överanslaget till 240 milj. kr. under /91. Jaghar tidigare (avsnitt 7.2.1.4) föreslagit att sysselsättningsstödet skallbehållas som stödform, att det fortsättningsvis skall kallas sysselsättningsbidrag,att bidraget skall höjas och att det skall fördelas i allastödområden. Medelsbehovet påverkas även av mitt förslag till ny stödområdesindelning. Jaghar även föreslagit att det särskilda bidrag lill arbetsgivaravgifterna ochegenavgifterna som lämnas till vissa företag i skall slopas. Motbakgmnd av dessa förändringar beräknar jag medelsbehovet försysselsättningsbidrag till 250 milj. kr. för /91. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Sysselsättningsbidrag för /91 anvisa ett förslagsanslag på250000000 kr. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. Nyttanslag (förslag) . Regionala utvecklingsinsatser m. m. har för innevarande budgetåranvisats sammanlagt 35 milj. kr. för teknik- och kunskapspridning iregionalpolitiskt prioriterade regioner samt för centrala konsult- ochutredningsinsatser. har begärt en ökning av de medelverket disponerar för konsult- och utredningsinsatser från 10 lill 14 milj. kr. Somjag tidigare föreslagit bör kostnaderna för dessa ändamål belasta förevarandeanslag. Jag vill också anmäla att högst 35 milj. kr. bör disponeras engångsvisför vissa infrastmkturinsatser i enlighet med vad chefen förarbetsmarknadsdepartementet anförde i propositionen om särskildaregionalpolitiska insatser i (prop. 1989/90:66). Kostnaderna församtliga dessa åtgärder bör belasta de centrala medel jag nedan föreslår. Jaghar i övrigt tidigare (avsnitt 9) redovisat exempel på projekt som medlen bör kunna användas till, hur beredningsarbetet allmänt bör utfor- 221 mas,beslutsnivåer etc. Vissa medel bör även avsättas för uppföljning och Prop.1989/90:76 utvärdering. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma föreskrifternaför medlens användning. Förnästa budgetår föreslårjag att utgifterna för följande huvudändamål får belastaanslaget: Förregionalt beslutade infraslrukturåtgärder i stödområde 1 beräknar jag 200 milj.kr. Medlen bör disponeras gemensamt av länsstyrelserna i ,och . Förcentralt beslutade infraslrukturåtgärder i prioriterade regioner beräknar jag130 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Särskilda regionalpoliliska infraslrukturåtgärder m. m. för budgetåret1990/91 anvisa ett reservationsanslag på . Glesbygdsdelegationen Nytt anslag (förslag) . Jaghar föreslagit (avsnitt 10.5) att den nuvarande glesbygdsdelegationen ombildaslill myndighet med utökad och delvis ny verksamt samt lokaliseras tillÖstersund. Medlenbör disponeras för förvaltnings- och projektkostnader. För /91beräknarjag dessa till . Jaghemställer att regeringen föreslår alllill Glesbygdsdelegalionen för /91 anvisa ett reservationsanslagpå . Expertgruppen för forskning om regional utveckling(ERU)