prop · GD03107 · 1989-12-31 00:00:00 — Svenskaröda korset finner det mycket beklagligt att skyddet för bam i krig, så som detkommer till uttryck i artikel 38, är svagare än motsvarande regler i 1977 årstilläggsprotokoll till Genévekonventioner. Syftet med att skapa nyafolkrättsregler måste alltid vara att föra folkrätten framåt och att förstärkaoch förbättra skyddet för den enskilda människan. Viär medvetna om det goda arbete som lades ner från sida attinte bara behålla skyddet för bam i krig på tidigare överenskomna nivå, utanatt också förbättra detta skydd genom att höja åldersgränsen för kombattanterfrån 15 till . Svenskaröda korset fömtsätter att regeringen fullföljer detta sitt åtagande omförbättrat skydd för bam i krig även efter ratificeringen. RäddaBarnen, röda korset och m.fl. önskar attSverige i samband med ratificeringen avger en deklaration om att avsikten förSveriges del är att respektera en åldersgräns för deltagande i väpnadekonflikter. Artikel39 handlar om rehabilitering och social återanpassning av bara. Barnmiljörådetvill "betona att det behövs krafttag för att ge flyktingbam ett reeUt stödnär de vistas i , dvs. även när de väntar på besked om att få stanna.Socialtjänstlagen och de allmänna råden till denna lag anger att dessa bamsrättigheter skall tillgodoses, men tillämpningen har visat sig ha storabrister. Lagen skulle därför behöva kompletteras för att situationen för bamenskulle kunna förbättras". SACOframhåller att många bara far illa i liksom i världen i övrigt och anser att resursema för att hjälpa bara som på olika sätt farit illa 153 måstestärkas såväl kvantitativt som kvalitativt. anser att det be- Prop.1989/90:107 hövs psykologer både som utredare, behandlare och som handledaretill Bilaga 2 personal som möter bam. Detär, enligt mening, viktigt att flyktingbarn garanterasmöjligheter till fysisk och psykisk rehabilitering. Svenska röda korsetbedriver framgångsrikt fysisk och psykisk rehabilitering av torteradeflyktingar. Det vore önskvärt att speciella rehabiliteringsinsatser ävengjordes tillgängliga för bara. Vi vill påminna om det åtagande konventionsstateraatagit på sig, enligt artikel 4, att genomföra de rättigheter som erkänns idenna konvention. SverigesKristna Ungdomsråd anser att artikeln för del måste innebära attflyktingbara generöst tillåts att stanna och att de får den hjälp som anges iartikeln. Artikel40 innehåller bestämmelser om straffprocess och kriminalvård. Enligtpunkten 2 (b) skall varie barn som misstänks eller åtalas för att ha begåttbrott ha åtminstone de garantier som anges under punkterna (i)-(vii). (ii)- Hovrätten ifrågasätter om man inte för att kunna ge de garantier som angesgälla fömndersökning lämpligen bör införa särskilda bestämmelser härom för densom inte fyllt . Härvid bör också beaktas vad som anges under punkten 3 iartikeln. Utövervad som, beträffande den som är , föreskrivs i 23 kap. 9 § 2 st och10 § 4 st samt i 1519 §§ fömndersökningskungördsen saknassärskilda bestämmelser. (iii) I 2 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdarestadgas att fråga om beslut om åtalsunderlåtelse skall handläggas skyndsamtoch att om sådant beslut inte fattas åtal skall väckas utan dröjsmål. (Se ocksåförordningen om försöksverksamhet med snabbare utredningar rörande ungalagöverträdare, SFS 1988:217). Detär hovrättens erfarenhet att själva fömndersökningen av brott begångna av underårigaofta tar avsevärd tid. Hovrätten anser därför att man, för att undvika attalltför passerar från det att brott har begåtts av den som är under 18år till dess saken avgörs av domstol, bör överväga att i likhet med vad somgäller för domstolamas handläggning införa en tidsfrist för åtals väckande.Tidsfristen bör lämpligen kunna bestämmas , med rätt tillförlängning efter domstols beslut. (iv)Artikel 40 handlar om de rättigheter som för brott misstänkta, åtalade eller dömda bam skall tillerkännas. Mot denna bakgmnd torde föreskriften att bam inte skall "be compelled to give testimony"tolkas på så sätt att den som är tilltalad för brott inte skall tvingas lämna uppgifter under ed. Hovrätten finner att stadgandet i fråga väl överensstämmer med svensk lag. Enligt svensk lag har tilltalad nämligen rätt att vägra att 154 överhuvudtaget uttala sig.- Det kan nämnas att den som är Prop. 1989/90:107 enligt 36 kap.rättegångsbalken kan höras som vittne och hämtas till rätten. Bilaga 2 Omden som åberopats som vittne är prövar dock rätten om han må höras(4 §). Den som är må inte heller avlägga ed (13§). (v) Enligt svensk lag ges garantier för omprövning av högre instans efter hemstäUanhärom, vilket enligt hovrättens mening borde vara tillräckligt för attuppfylla konventionens krav. RÅanför i fråga om punkten 2 (b) (vii). Detkan ifrågasättas om inte flera av de nödvändiga åtgärder som vidtas i sambandmed ett processuellt förfarande kränker den misstänktes privatliv. Dettagäller exempelvis den personutredning, som ibland behövs för att fastställa enadekvat påföljd för en ung lagöverträdare. Dämnder inhämtas kanske personligaupplysningar om den unge från hans närmaste omgivning. Vidare kan en läkamndersökningbli erforderlig. Strängt taget vaqe straffprocessuellt ingripande kan sägaskränka den enskildes privatliv. Avsikten med konventionen kan inte vara atthindra att sådana åtgärder vidtas mot unga personer. Bestämmelsen kan därförtyckas vara alltför kategoriskt utformad för att överensstämma med den svenskalagstiftningen. Underpunkten 3 anges att konventionsstatema skall söka främja införandet av lagaroch förfaranden samt upprättandet av myndigheter och institutioner som ärspeciellt anpassade för bam som misstänks eller åtalas för eUer befinnsskyldiga att ha begått brott. Sveahovrätt "anser att ett svenskt tiUträde till konventionen bör ge anledningatt på nytt överväga behovet av särskilda ungdomsdomstolar och ungdomsanstalterför unga lagöverträdare". m.fl. "hävdar att den svenska gmnd-synen med ingripandeenligt socialtjänstlagen och LVU så långt som möjligt skall bibehållas".Nämnden anser att ett sådant förhållningssätt stöds av punkten 3 (b) i artikel40. 1989misstänktes c: a 900 ungdomar i åldem 15 för mord, misshandel, diversesexualbrott eller olaga hot. I svensk debatt har man talat om strängare straffför misshandel och rån, skärpta regler för villkorlig frigivning, möjlighetatt döma till samhällsarbete osv.. Den svenska gmndsynen innebär att bam inteskall utsättas för straffprocessuella ingripanden, såsom gripande, anhållande,häktning och fängelse. Ungdomsfängelsema har avskaffats. I stället använder mansig i största möjliga utsträckning av beslut enligt socialtjänstlagen och LVU. Punkten4 handlar om tillgänglighet av olika lämpliga åtgärder. Svenskaröda korset framhåller att "ökade resurser bör ges till bam- ochungdomsvård, framför allt så att det skapas lämpliga altemativ till omhändertagande". Artikel41 handlar om förhållandet till mer långtgående bestämmelser än Svenskaröda korset anser att det är en viktig princip att, om en kon ven- Prop.1989/90:107 tionsstat är bunden av en bestämmelse som ger barnet merlångtgående Bilaga 2 rättigheter än vad konventionen ger, den merlångtgående bestämmelsen skall tillämpas. Artikel42 behandlar skyldigheten att informera om konventionen. Socialstyrelsenförklarar att man avser att medverka till lämpliga informationsinsatser för deyrkesgmpper som styrelsen har fortbildningsansvar för. Statenshandikappråd "vill fasta uppmärksamhet på att informationen måste utformasså att människor med funktionshinder kan ta del av den. Informationen bördärför finnas bl.a. på Ijudkasett, i punktskrift, på teckenspråk och i lättlästform. Det är viktigt, att informationen utformas i samråd medhandikapporganisationerna". DOfömtsätter att man beaktar alla de språkliga minoriteter som finns i vårt landoch noga överväger vilka översättningar som krävs. LOanser att det är angeläget att ratificeringen följs upp med informations- ochutbildningsinsatser. Ikonventionen ingår att de stater, som ratificerar konventionen, också tar påsig att sprida kunskap om innehållet till såväl vuxna som barn. Detta är mycketviktigt och helt nödvändigt för att konventionen inte bara ska bli ett ideal utanockså en verklighet för barnen. Idetta informationsarbete bör också inkluderas de djupare psykologiskaförhållanden som konstituerar goda villkor för barns utveckling och miljö ochsom i korthet berörts här. Detär mycket viktigt att kännedom om konventionen sprids till alla dem den berör,inte minst till bara och unga. Den primära informationsskyldigheten åvilarstatsmakterna. Rädda Baraen är dock tillsammans med övriga berördafrivilligorganisationer beredda att diskutera ett samarbete för spridning avkonventionen. Det utgör en del av den ovan nämnda dialogen. Vidkonventionens praktiska tillämpning är det angeläget att hålla i minnet altkonventionen gäller även ungdomar. En aktiv medverkan från både barn och ungdomaratt sprida kunskap och information om konventionen är betydelsefullt i implementeringenav densamma. Enbred informationsinsats måste göras för att konventionen ska få någon betydelse och bli dennödvändiga rättigheten och möjligheten för barn att 156 föreslår att en broschyr utarbetas, som sänds Prop.1989/90:107 ut till samtliga hushåll och skolor; en broschyr liknande den Justitiedepar-Bilaga 2 tementet gjorde inför antiagalagen. Den informationskampanjen hadestor genomslagskraft i och fick stor internationell uppmärksamhet. Iinformationsarbetet har också frivilligorganisationer som t. ex. , med sinaredan upparbetade kanaler till barn, en viktig roll att spela både sominformations- och hjälporgan. Informationom innehållet i konventionen måste spridas tiU både barn och vuxna i helalandet via massmedia, som behandlat denna viktiga fråga mycketsummariskt, via frivilligorganisationerna, dit undertecknarna av dettayttrande hör, såväl som via de fackliga organisationema. I första hand liggeransvaret för informationen dock på officieUa myndigheter enligt debestämmelser som konventionen stadgar. SSRanser att en särskild plan för arbetet med informationen bör upprättas i samrådmed riksförbundet och Saminuorra. Artikel43 innehåller bestämmelser om upprättandet av en kommitté för barnetsrättigheter inom FN. mån har möjlighet att påverka rekryteringen av dessa personer börman verka för att de representerar gedigna psykologiska kunskaper om dels barnsoch vuxnas behov och situation, dels om samhällsstmktu-rers psykologiska ochsociala konsekvenser för baras villkor. RäddaBarnen "anser det nu ytterst angeläget med en snabb ratificering avkonventionen vilket är av största betydelse för att skall kunna påverkasammansättningen av kommittén för barnets rättigheter". SSRuppfattar att den i artikeln angivna kommittén kommer att få en stor betydelseför uppföljningen av konventionen. Riksförbundetutgår från att minoritets- och urbefolkningsfrågor lyfts fram i kommitténsarbete. Härmed avses inte enbart frågor som sammanhänger med minoritets- ochurbefolkningsbarn utan också de insatser till motverkande av främlingsfientlighetsom är nödvändiga att sätta in i förhållande till barn frånmajoritetsbefolkningen. Artikel44 innehåller bestämmelser om implementeringsrapporter. , , ,, , Svenska röda korset och m.fl. förordar att en särskild nationell kommitté tillsätts för att övervaka att bestämmelserna i konventionen efterlevs. Fråganhur och av vem konventionen följs upp ser styrelsen som mycket Bilaga 2 Styrelsen anseratt en nationell kommitté med uppgift att följa Ett oeftergivligt krav är att bred bamkompe- tens är företrädd inom denkommitté som har till uppgift att följa upp Den1 fick en ny organisation. I regeringensproposition /89:130 om framtida roll, uppgifter ochinriktning framhålls att i egenskap av högsta tillsynsmyndighetför har ett förstahandsansvar för att ta initiativ till ochbevaka att samverkan med andra centrala statliga myndigheter som arbetar med bam-och ungdomsfrågor kommer till stånd. Det får därför anses följdriktigt attstyrelsen i nämnda kommitté får ett stort ansvar för att tillsammans med andramyndigheter och frivilliga organisationer följa upp konventionen i Sverige.Styrelsen bör även noga följa utvecklingen av konventionens tillämpning i andraländer. anser att det skall vara fråga om en kommitté med en bredkompetens och speciell bamkompetens och att där skall finnas företrädare försåväl myndigheter som frivilligorganisationer. Konventionenär helt gmndläggande för Rädda Bamen som barnsrättsrö-relse. Därför önskar vien fortlöpande dialog med regeringskansli och ansvariga myndigheter om bamssituation i och ute i världen utifrån konventionen. RäddaBamen föreslår, som ett första steg i den fortlöpande dialog som önskadesinledningsvis, att en diskussion om implementeringen av konventionen hållsmellan frivilligorganisationer, regeringskansli och myndigheter. Det börlämpligen kunna ske i samband med ratificeringen. Ensådan dialog är en fömtsättning för förverkligandet av gmndtanken i konventionenom att bamets bästa skall komma i främsta mmmet. Dialogen måste bygga på attden kunskap om bam som finns på många olika håll sammanförs och används tillgagn för baraets bästa. Formenför denna fortlöpande dialog bör diskuteras. En möjlig form är ennationalkommitté för baras rätt som bl. Rädda Bamen föreslagit tillregeringen . Svenskaröda korset föreslår att "en nationalkommitté för Bamets rättigheterinrättas". Dessövergripande mål skall vara att verka för Bamets rättigheter i , främstgenom information och utbildning genom t. ex. spridaallmän kännedom om konventionen, informerabam och ungdomar om deras rättigheter enligt konventionen, informeraoch utbilda yrkesgmpper vilka arbetar för och med barn och ungdom, tillseatt erforderliga kunskaper om barn ges till berörda myndigheter. Kommitténskulle också kunna ta initiativ till diskussioner utifrån rege- 158 ringensrapportering till för Bamets rättigheter och vara ett Prop.1989/90:107 diskussionsfomm för Bamets rättigheter. Kommitténbör bestå av företrädare för frivilligorganisationema, däribland , Rädda Bamen, kristna ungdomsråd, de politiskapartierna, departementen, myndigheter, intresseorganisationer och i övrigtbland annat BRÅ, och Bam- och . Kommitténbör vara fristående, den bör utses av regeringen och stödjas rent praktiskt avregeringskansliet. m.fl. anser att det är av största vikt att tillämpningen avkonventionens bestämmelser bevakas av ett särskilt organ inom landet. Konsekvensemahärav blir en fortlöpande utvärdering av bams och ungdomars livssituation iSverige. I den kommitté som bildas bör bl.a. ingå representanter för frivilligaorganisationer, politiska partier, departement, myndigheter, fackligaorganisationer och Enligt5/5"skulle den nationella kommittén "vara gmnden tiU ett institut ett bamens där syftet skulle vara att arbeta med bamensrättsfrågor. ser detta institut som en naturlig plattform för en svenskbarnombudsman". och förordar inrättandet av en bamombudsmannatjänst. Somanges i artiklama 42 och 44 är det viktigt med ett fortsatt intensivt arbeteför att sprida information kring konventionen och följa upp efterlevnadensåväl nationellt som intemationellt. anser att detta för Sverigesdel skulle kunna vara en väsentlig uppgift för en bamom-budsman knuten till bammiljörådetskansli. Närde olika artiklamas innehåll till bamens skydd skall komma till användning måste någon person kraftfullt kunna föra bamens talan mot myndigheter, i massmedia och i allmän debatt. Som bekant har vid upprepade tillfallen agerat för att få igenom en bamombudsmannatjänst. har detta ej lyckats vilket är utomor dentligt beklagligt. En bamombudsmannatjänst knuten till exempelvis skulle ha en utomordentlig betydelse för att skydda bam mot övergrepp i vidaste bemärkelse och för att kunna bevaka bamens och ungdomamas intressen med som gmnd. I alla sam manhang är bamen en politiskt svag gmpp, vilket verkligen konventionen om bams rätt framhäver. Varje land måste härvidlag, var för sig, arbeta fram handlingsplaner för övervakning, lagändringar etc. För del är inrättandet av en nationell bamombudsmannatjänst ett logiskt beslut för att kunna övervaka praktiska tillämpning för sven ska förhållanden och för att vi intemationellt skall vara trovärdiga i vårt arbete för bams och ungdomars bästa. ILO-kommitténviU inför en framtida rapportering om konventionens Prop. 1989/90:107tillämpning erinra om den omfattande rapportering till som förekom- Bilaga 2 mer om tillämpningen av vissa i remissyttrandet uppräknade ILO-instm-ment,som särskilt berör bams villkor. hoppas få återkomma med synpunkter på konventionenstillämpning och kontrollen av den så snart den har ratificerats och svensklagstiftning har anpassats till den. Artikel50 behandlar ändringar av konventionen. Attkonventionen nu antagits får ses som startpunkt. Det är viktigt attuppföljningsarbetet med bamkonventionen i för fram och initierar deförbättringar och förändringar som bör göras. Artikel 50 fömtsätter attkonventionsstater kan föreslå ändringar i konventionen. ACanser att konventionen "borde förespråka att adoptivbam skall ha sammaställning som bara födda i familjen och att detta är en förbättring som Sverigebör verka för när det blir aktuellt". LO,och m.fl. framhåller att konventionen påverkarSveriges relation till andra länder. Sverigebör på olika sätt medverka till att via t. ex. FN-organen rapporter om bamssituation i tas fram, och också i vårt biståndssamarbete med våra mottagarländerspecieUt uppmärksamma bamens situation och föreslå lämpliga åtgärder för attåstadkomma förbättringar. hävdar att man vid överväganden om bistånd till olika länder måste låta bamsrättigheter i dessa länder vara av avgörande betydelse. Detinteraationella perspektivet är ofta förekommande i konventionstexten. Densvenska välfärdsstaten har ett stort ansvar att förmedla kunskap och bistånd avolika slag också när det gäller bamets rättigheter i . Av sådant arbetehar den kristna missionen stor erfarenhet. Sveahovrätt förordar en komplettering av 2 kap. regeringsformen. Beträffandebaraens gmndläggande rättigheter, artiklama 1216, är att notera att de gmndlagsskyddade rättigheteraa i 2 kap. regeringsformen (RF) avser varje medborgare, således också bara. Hovrätten har därför inte funnit skäl att yttra sig i frågan om svenskt tillträde till konventionen 160 börföranleda att barnens rättigheter erhåUer särskiU gundlagsskydd. Det Prop.1989/90:107 bör emellertid under alla förhållanden övervägas att komplettera 2kap. Bilaga 2 RF med ett särskiU stadgande om skydd för privat- ochfamiljeliv. Barnmiljörådetvill peka på behovet av en samlande översikt över vilka lagar som på olika sättberör bams villkor. av detta slag har tagits fram i . Den har dessutom skrivits så attden skall kunna läsas och förstås av barn. Detta skulle också ligga i linje medde intentioner som anges i konventionen om att bam skall bli mer delaktiga iolika beslut och kunna höras och uttala sig i olika frågor. Då måste de ocksåkunna ta del av och förstå den lagstiftning som gäller dem. m.fl. tar upp det ofödda bamets rätt. Ikonventionsinledningen påminns särskilt om bamdeklarationens (1959) beaktandeav att "the child, by reason of his physical and mental immaturity, needsspecial safeguards and care, including appropriate legal protection, before aswell as after birth". Med hänsyn till den debatt och forskning som pågårangående fosterdiagnostik och gen-etik, bedömer vi det angeläget att en översynav vår nuvarande abortlagstiftning kommer till stånd. I en sådan översyn börvikt läggas vid frågan om fostrets integritet. Nämndenanser också att baraets "situation i skolan bör undersökas och utvärderasutifrån konventionen om baraets rättigheter beträffande arbetsmiljö,åsiktsfrihet, tanke- och religionsfrihet". Nämnden uttalar vidare att manbedömer att föräldrautbildningen, med hänsyn till konventionens tryck på föräldrarollen,behöver intensifieras och byggas ut. Nämnden anför ytterligare följande. har i skrivelse inför Kyrkornasvärldsråds möte i föreslagit bildandet av en globalfredstjänst på ekumenisk bas. Den skulle fömtom att gå in i kampen förMänskliga rättigheter också verka för baraets rättigheter mot baras deltagandei väpnade konflikter, mot barnprostitution, bamarbete etc. Vi anser att allagoda krafter bör medverka till att bamets rättigheter blir väl tillgodoseddabåde i och världen. .4Chänvisar till vissa intemationella dokument som kompletterar konventionen om bametsrättigheter. ACviU också nämna att () planerar inrätta ettrådgivnings- och resurscentmm för intemationeU adoption. Själva utformningen ärännu öppen för diskussion. Avsikten är att centret skall fungera som ett led isträvandena att förverkliga principema i de artiklar i ovannämnda dokument om interaationelladoption, och de artiklar i barakonventionen som berör detta område. AC anseratt det finns behov av ett sådant centmm, som kan informera om oriktigaförfaranden och behöriga organ i olika länder. Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ 3 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde ... 4 1 Inledning.......................................................... ... 4 2 Konventionens innehåll....................................... ... 6 2.1 Inledningen.................................................. ... 6 2.2 De enskilda bestämmelsema............................ 7 3 Konventionen och bamsvillkor.............................. 19 3.1 Allmänt........................................................ . 19 3.2 Konventionen och den svenska bam- ochfamiljepolitiken ... 22 4 Godkännande avkonventionen ............................ . 27 4.1 Allmänna överväganden.................................. . 27 4.2 De enskilda artiklama och svenska förhållanden... . 29 5 Intemationellt utvecklingssamarbete...................... . 89 6 Övriga frågor ................................................... . 91 7 HemstäUan....................................................... . 92 8 Beslut ............................................................ . 92 BilagaI Konventionen i engelsk lydelse och i svensk översättning .. 93 Bilaga 2 Sammanställningav remissyttrandena.......... 117