prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — b) 21 S, när inteckning beviljas eller när inteckning förs över frän skeppsbyggnadsregistret till skeppsregistret. b) 15 §, när ansökan om inskrivningbeviljas eller i full då skepp genotn förvärv upphör att vara svenskt, näravregistrering sker, c) 21 8, när inteckning beviljas ellernär inteckning förs över frän skeppsbyggnadsregistret till skeppsregistret. 27 8 Skattskyldig är i fråga om skatt Skattskyldigär i fråga om skan för a) förvärv av fastegendom, tomt- a) förvärv av fast egendom eller rätt eller skepp, bådaparterna, tomträtt, båda parterna, b) inteckning, den som har ansökt ominteckning eller, när inteckning söks pä grund av medgivande, den som medgettatt inteckning fått ske. När flerasvarar för skattens betalning är de solidariskt ansvariga. Har efter det att ett beslut meddelats om fastställande av skatt, lagfart, inskrivning av tomträtt eller inteckning undanröjts genom dom eller beslut som vunnit laga kraft, har den skattskyldige rätt att få återvinning av skatten. Har efter det att ett beslut meddelats om fastställandeav skatt a) lagfart,inskrivning av tomträtt eder av förvärv av skepp eller inteckning undanröjtsgenom dom eller beslut som vunnit laga kraft, b) inskrivningavförvärv av skepp avförts enligt 14 § iredje stycket sjötagen (1891:35 s. 1), har den skattskyldige rätt att få återvinning av skatten. Detsamma gäller om erlagd skatt inte har kunnat avräknashelt i fall som avses 17 8. Beslutom återvinning medför befrielse frän skyldighet att betala fastställd Prop.1989/90:111 skatt, eller rätt att återfå skatt som har betalats. Dennalag träder i kraft . Åldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 24Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapper Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissavärdepapper' att 8 8 skall ha följande lydelse. 882 I fall som avses i 1 8 första stycket I fall som avses i 1 8 första stycket a) utgörskatten en procent av över- a) utgör skatten av låtelsesumman (vederlaget). överlåtelsesumman (vederlaget). Ifall som avses i 1 8 första stycket I fall som avses i 1 § första stycket b) utgörskatten av ve- b) utgör skatten en procent av veder- derlaget för opdonen. laget för optionen. Ifall som avses i 1 8 första stycket c) utgör skatten av vederlaget. Ifall som avses i 1 8 första stycket d) tas skatten ut enligt de grunder somtillämpas för motsvarande svenska värdepappen Dennalag träder i kraft och tillämpas på värdepappershandel däravslut sker efter ikraftträdandet. 'Lagen omtryckt 1988:781. -Med nuvarande lydelse avses lydelse enligt proposition 1989/90:114. 6Riksdagen 1989/90. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29 mars1990 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , S. , , , R, , ,, G, , , , , , , ,, , Proposition om reformerad mervärdeskatt m.m. I fyra utredningsbetänkanden redovisades sommaren 1989förslag till en genomgripande skattereform. Betänkandena Reformeradinkomstbeskattning (SÖU 1989:33) från inkomstskatteutredningen, ,Reformerad företagsbeskattning (SOU 1989:34) från utredningen om reformeradföretagsbeskattning, URF, Reformerad mervärdeskatt m.m. (SOU 1989:35) från kommitténför indirekta skatter, KIS, och Inflationskorrigerad inkomstbeskattning (SOU1989:36) från utredningen om inflationskorrigerad inkomstbeskattning, IBU,utgör tillsammans med remissynpunkterna på betänkandena underlag förställningstaganden om den framtida utformningen av inkomstbeskattningen,beskattningen av företag och den indirekta beskattningen. har på grundval av prop. 1989/90:50 ominkomstskatten för , m.m. fattat beslut om genomförande av ett förstasteg i skattereformen . Beslutet innebär bl.a. att ca en tredjedel avde inkomstskattesänkningar som reformen innefattar genomförs , ochatt denna sänkning av den statliga inkomstskatten finansieras med bl,a, ettökat uttag av indirekta skatten Jag återkommer i det följande till en närmareredogörelse för de delar av KIS förslag som omfattas av beslutet och somgenomförs , Jag kommer i det följande att på grundval av KISbetänkande lämna förslag om genomförande av återstående delar avskattereformen såvitt avser de indirekta skatterna. När det gällerinkomstskatten och beskattningen av företag lämnar jag mina förslag särskilt. Jag kommerockså i det följande att ta upp vissa av de förslag som miljöav giftsutredningen, , lämnat i betänkandena (SOU 1989:21) Sätt värde pä miljön!. Miljöavgifter på svavel och klor och (SOU 1989:83) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Energi och trafik. De förslag frän utredningen som jag ämnar behandla avser koldioxidskatt, svavelskatt och en differentie- j, rad energiskatt på eldningsolja och motorbrännolja, i övrigt Prop, 1989/90:111 behandlas i annat sammanhang. Jag kommerockså att behandla delbetänkandet (SOU 1989:82) Nedsättning av allmänenergiskatt som lämnats av utredningen om konkurrensvillkoren för elintensivindustri (EL 90), De nämnda betänkandena har remissbehandlats. En förteckningöver de remissinstanser som har yttrat sig över resp, betänkande bör fogas sombi-taga 1 till protokollet. Sammanställningar över remissyttrandena har upprättatsoch finns tillgängliga i lagstiftningsärendet: SOU 1989:35, finansdepartementetdnr 3449/89, SOU 1989:21, miljö- och dnr 1173/89,SÖU1989:83, miljö- och dnr 3177/89, SOU 1989:82, miljö- ochenergidepartementet dnr 3192/89. 1.2 En reformerad indirekt beskattning Det förslag som har lagts fram av KIS innebär en översynav i princip hela den indirekta beskattningen, således såväl mervärdeskattensom de olika punktskatterna. Förslaget innebär i huvudsak att de materiellabeskattningsreglerna ändras så att skattebasen blir mer enhetlig. När detgäller mervärdeskatten medför detta att beskattningsområdet utvidgasväsentligt. På punktskatteområdet har i stället önskemålen om en mer enhetligindirekt beskattning bl.a. föranlett förslag om att avskaffa vissa punktskattenTotalt sett innebär förslagen ändå att den indirekta beskattningen får en ökadstatsfinansiell betydelse, vilket är väsentligt mot bakgrund av nödvändighetenatt finansiera de förslag till reformering av inkomst- ochföretagsbeskattningen som jag behandlat . Det är första gången som den indirektabeskattningens omfattning på detta sätt setts öven En sådan reformering av denindirekta beskattningen är enligt min mening angelägen. De nuvarandeskattebaserna är oenhetliga och splittrade. som mervärdeskattenendast omfattar ca två tredjedelar av den totala konsumtionen av varor ochtjänster, tas kompletterande skatteintäkter in genom en rad punktskatter, oftapå mycket snäva konsumtionsområden. Skälet till denna splittring är i storutsträckning historisk. Mervärdeskatten utgör således en efterföljare till dentidigare allmänna varuskatten, medan punktskatterna tillkommit vid olikatillfällen och ofta för att lösa tillfälliga finansieringsbehov. Mer enhetliga och förenklade skattebaser för de indirektaskatterna är en viktig del av den skattereform som bör genomföras. Därigenomförbättras möjligheten till överblick över skattereglerna som dessablir lättare att tillämpa både för de skattskyldiga och för myndigheterna. Merenhetliga skattebaser är ocksä av väsentligt intresse för att åstadkomma en merkonsumtionsneutral indirekt beskattning. Därigenom minskas riskerna för att deindirekta skatterna medför ur samhällsekonomisk synpunkt negativasnedvridningseffekten Ettväsentligt skäl för en översyn av skattebaserna för de indirekta skat terna är också den internationella utvecklingen. Mervärdeskatt förekommer numera i de flesta industriländer, bl.a. i hela EG-området. Vanligen är skat tebasen vidare och mer enhetlig än i . Inom EG har, i första hand genom det sjätte mervärdeskattedirektivet, en grund lagts för en helt enhet- 83 lig och vid skattebas. Påpunktskatteområdet är tendensen internationelU att Prop. 1989/90:111 slopamindre betydelsefulla punktskatter, bl.a. för att minska komplikationerna vidgränshandel och gränsöverskridande trafik. Inom EG diskuteras för närvarandeförslag till sådana ändringan Med tanke pä beroende av omvärlden, ochsärskilt då utvecklingen inom EG-området, är det av väsentlig betydelse att möjligheternatill harmonisering av de indirekta skatterna tas till vara. De förslag som KISlämnat innebär en betydande harmonisering med konsumtionsbeskattningen i våromvärld. Somjag tidigare nämnt har som ett första steg i skatteomläggningen riksdagenbeslutat om vissa ändringar av den indirekta beskattningen (prop. 1989/90:50, SkUlO, rskn 95, SFS 1989:1027-1031). att mervärdeskatten från utvidgats till att omfattatillhandahållande av vatten samt tjänster avseende avloppsrening ochsophämtning. De särskilda reduceringsreglerna för serverings- ochhotelltjänster slopades . Energiområdet, med undantag för flygfotogenoch flygbensin, skattebelades . En generell sänkning av punktskatten på elkraft genomfördesden . Bensinskatten höjdes med 34 resp. 38 öreper liter för oblyad resp. blyad bensin. Påmervärdeskatteområdet kommer jag i det följande att lägga fram förslag om enbreddad skattebas och en enhetlig skattenivå. Jag tar vidare upp de förslag KISlämnat om en anpassning av lagen (1968:430) om mervärdeskatt, , till de kravsom uppställs av regeringsformen. KIS har i övrigt inte gjort någonlagteknisk genomgång av ML. De många ändringar som gjorts i lagstiftningenunder senare år, och inte minst de förslag om basbreddningar som jag nu läggerfram, nödvändiggör, vdket ocksä framhållits av lagrådet, emellertid enfullständig genomgång och omarbetning av ML i tekniskt och systematiskthänseende. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredningsman (dir1990:1) för att göra en sådan översyn. Detta utredningsuppdrag skall enligtdirektiven redovisas före utgången av . KIShar i enlighet med direktiven även behandlat frågan om införande av en högreskattesats för kapitalvaror och en lägre skattesats för vissa andra varor såsomt.ex. KIS har därvid funnit att det ur administrativ synpunkt bästamervärdeskattesystemet uppnås om endast en skattesats tilllämpas. Jag delardenna uppfattning. KIS har låtit utföra en undersökning av defördelningspolitiska effekterna av en lägre mervärdeskatt på livsmedel.Resultatet av denna undersökning ger vid handen att en differentiering avmervärdeskatten inte är ett effektivt fördelningspolitiskt instrument. KIS harinte heller ansett att harmoniseringsträvandena gentemot EG ger skäl att nuinföra lägre mervärdeskattesatser på vissa varor och tjänster, bl.a. eftersomdet ännu är osäkert vilka bestämmelser som kommer att kunna enas omavseende skattesatsernas storlek och vilka varor och tjänster som eventuelltskall beskattas med en lägre skattesats. Jag delar också denna bedömning ochjag föreslår därför att det även i fortsättningen endast skall finnas enskattesats i ML. Jagkommer i det följande att ta upp KIS förslag till ändringar vad gällerpunktskatterna pä energiområdet. I samband därmed tar jag som jag tidi- garenämnt upp vissa förslag om miljörelaterade skatter på energiområdet. Förpunktskatteområdet i övrigt ger en breddad och mer enhetlig indirektbeskattning statsfinansiella möjligheter att slopa vissa mindre betydelsefullapunktskatter. Härigenom kan också radonaliseringsfördelar uppnås, eftersomnågra av skatterna medför betydande hanteringsproblem för skattskyldiga ochskattemyndigheterna. De skatter jag nu avser att ta upp är den särskildavaruskatten på kemisk-tekniska preparat samt på choklad och konfektyrer,dryckesskatten på läskedrycker m.m., videoskatten, kassettskatten ochstämpelskatten vid förvärv av skepp. KIShar redovisat vissa överväganden även när det gäller reseskatten, reklamskattenoch försäljningsskatten på motorfordon. KIS har pä dessa områden inte funnitskäl att föreslå några ändringar, bortsett från en viss justering när detgäller försäljningsskatten på vissa lastbilar m.m. som redan genomförts frånden . Jag delar uppfattningen att det inte finns skäl att nuföreslå några ändringar beträffande dessa punktskatten Vad gällerreklamskatten har förslag till omfattande ändringar lagts fram av en särskildutredning. Betänkandet, (SOU 1988:17) Reklamskatt, bereds inomregeringskansliet. KIShar när det gäller vägtrafikbeskattningen föreslagit att fordonsskatten påbensindrivna fordon slopas, och att bensinskatten höjs i motsvarande mån. ÅvenMIA har lämnat vissa synpunkter på fordonsskatten. Mot bakgrund av dehöjningar av skatten på bensin som redan beslutats är jag dock nu inte bereddatt föreslå att KIS förslag i denna del genomförs. Jagkommer också att ta upp ett förslag till en halvering av skatten pä omsättningav aktier m.m. Destatsfinansiella effekterna av hela skattereformen inkl. de förslag omförändrade indirekta skatter som jag nu tar upp behandlas i anslutning tillförslaget om reformerad inkomst- och företagsbeskattning. Regeringenbeslutade att inhämta lagrädets yttrande över vissa avlagförslagen. De till lagrådet remitterade lagförslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Lagrådetsyttranden bör fogas till protokollet som bilaga 3 och 4. Jag kommer iflertalet fall att godta lagrådets förslag till ändringar i de remitteradeförslagen. Mervärdeskatteninfördes som en direkt ersättning för den tidigare införda allmänna varuskatten. Mervärdeskatten fick ett dllämp- ningsområde som i allt väsendigt överensstämde med den allmänna varu skatten. Detta innebar att stora områden framför allt tjänster kom att även fortsättningsvis ligga utanför beskattningen. Det kan dock nämnas att den , allmänna varuskatten trots namnet omfattade en beskattningav ett begränsat antal tjänsten Mervärdeskattenhar dock allt sedan tillkomsten varit föremål för en kontinuerlig översyn.Denna har i huvudsak gjorts av mervärdeskatteutredningen (Fi 1971:05) sombedrivit sitt arbete . Utredningen har lämnat elvadelbetänkanden och flera skrivelser med förslag till ändringar avmervärdebeskattningen. Förslagen har i allt väsentligt ocksä lett tilländringar av ML. Mervärdeskatteutredningenvar främst en teknisk översynsutredning vilket innebar att översynen inteomfattade mervärdeskatten i dess principiella utformning utan enbart dessteknisk/praktiska del. Utredningen beaktade dock i sin bedömning skattensneutralitetsaspekter och föreslog därav motiverade åtgärden Kommitténför indirekta skatter har mot bakgrund av lämnade utredningsdirektiv koncentreratarbetet pä de materiella frågorna med inriktning på en basbreddning som skullekunna ge ett bidrag till finansieringen av skattereformen. Den kortautredningstiden har dock inneburit att kommittén fått avstå från en önskvärdgenomgripande översyn och anpassning av ML till det nya beskattningsområdet.Förslaget frän kommittén är dock sä utformat att det är fullt möjligt attredan nu genomföra basbreddningarna. Som jag redan tidigare framhållit har ensärskild utredare tillkallats med uppgift att göra en genomgripande teknisköversyn av mervärdeskatten. Jag avsernu att ta upp förslaget till en breddad bas för mervärdeskatten och ocksä andrafrågor om mervärdeskatt som aktualiserats av kommittén eller genom skrivelsertill regeringen. Mittförslag: Skatteplikt införs för i princip all yrkesmässig omsättning av varoroch tjänsten Undantag från den generella skatteplikten anges uttryckligen iML. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar i allmänhet godtagit förslaget. Den kritik som framkommit riktas motsärskilda delar av kommitténs förslag och inte mot förslagets inriktning istort. Remissinstansernas uppfattningar i olika delfrågor kommer att redovisasi samband med att jag nedan tar upp och behandlar de olika delarna avkommitténs förslag. Skälen förmitt förslag: Ett övergripande mäl för en reformering av mervärdeskatten äratt denna skall ge ökade skatteintäkten Dessa intäkter skall bidra tillfinansieringen av inkomstskattereformen. Ytterligarekrav kan emellertid ställas pä utformningen av ett mervärdeskattesystem.Mervärdeskatten skall gynna samhällsekonomisk effektivitet, innehålla så fåindirekta eller dolda subventioner som möjligt, vara enkel att tillämpa förmyndigheter och skattskyldiga och vara fördelningspolitiskt acceptabel.Mervärdeskatten skall ocksä ha en konstruktion som underlättar en anpassningtill de regler som skall tillämpas inom EG pä skatteområdet. Kommittén har funnit att en generell och enhetligmervärdeskatt bäst mot- Prop. 1989/90:111 svarar dessa krav. I en ekonomi medmervärdeskatt störs den samhällsekonomiska effektiviteten av undantag frånskatten. Undantagen leder till konkurrens- och konsumtionssnedvridningar samtdubbelbeskattningseffekter och gynnar egenregiverksamhet framför upphandling.Om konsumenten kan välja mellan olika varor och tjänster, av vilka en del ärbelagda med full mervärdeskatt, andra med en lägre skatt och åter andra ärskattefria, snedvrids konsumtionsmönstren med samhällsekonomiska förluster somföljd. En mervärdeskatt bör således likformigt träffa all konsumtion av varoroch tjänster som produktion och distribution går fria genom avdragsrättför ingående skatt. Nuvarande undantag frän skatteplikt och reduceringsreglerför vissa tillhandahållanden fungerar också som en indirekt subventionering avkonsumtionen inom dessa områdena. Bostadsområdet är ett exempel på en sådanindirekt subventionering via mervärdeskatten. Vid mervärdeskattens införandeangavs att mervärdeskatten inte fick fördyra bostadsproduktionen. Delvis avdetta skäl infördes reduceringsregler på byggområdet och hyra infördes inteunder skatteplikten. Reduceringsregler av likartad bakgrund har fram till den 1januari 1990 funnits på restaurangområdet. Exemplen på liknande indirektasubventioner i ML är många. Enligt kommittén har ett system med indirekta eller doldasubventioner vissa nackdelan Generella subventioner av detta slag har iallmänhet dålig träffsäkerhet och är därmed ineffektiva. Många undantag ellerreduceringsregler kan dä de införs vara dåligt utredda och motiverade. Andrakan ha tillkommit under särskilda förhållanden som inte längre föreligger.Några undantag kan helt sakna uttalade motiv för sin existens. Undantag fränskatteplikt uppmärksammas normalt inte och blir inte föremål för debatt påsamma sätt som en öppen subventionering. Den dolda subventioneringen syns inteheller i statsbudgeten. När det gäller det svenska mervärdeskattesystemet harkommittén funnit att många av de nuvarande undantagen från skatteplikt berörsav den refererade kritiken. Andra undantag - exempelvis när det gäller socialomsorg, sjukvård och utbildning - fyller en funktion som komplement tillsamhällets direkta bidrag till dessa verksamheten Vissa andra undantag är välmotiverade av administrativa förenklingsskäl. De nuvarande reduceringsreglerna och den omfattandeskattefriheten inom främst tjänsteområdet medför ocksä att beskattningen blirkomplicerad. Särregleringarna skapar inte bara tolkningsproblem av betydandeomfattning och svårighetsgrad, utan också redovisnings- och kontrollproblem. Den teknik som ML bygger på med skatteplikt för vissauppräknade tjänster medför ocksä många administrativa och kontrolltekniskaproblem. Tekniken innebär också svårigheter mot bakgrund av den utveckling somtjänstemarknaden genomgått och genomgår Den svenska mervärdeskatten är enligt vad kommittén funnitkonstruerad på ett sätt som i betydande delar avviker frän de teoretiskagrunderna för en heltäckande och konkurrensneutral beskattning av den inhemskakonsumtionen av varor och tjänster. I ett masshanteringssystem av mervärdeskattensslag är det nödvändigt att bestämmelserna är enkla, generella och enty- Olika undantag ochreduceringsregler skapar gränsdragnings-och tolk- Prop. 1989/90:111ningsproblem som binder upp skattemyndigheternas kontrollresurser och hindraren rationell skattekontroll. Ett så komplicerat mervärdeskattesystem som detnuvarande är också en kostsam belastning för vissa skattskyldiga när detgäller tillämpning av reglerna och redovisning till myndigheterna. Medhänsyn härtill har kommittén föreslagit att skatteplikten enligt ML skall varaenhetlig och generell. Mervärdeskatten skall i princip träffa all yrkesmässigomsättning av varor och tjänster. Kommittén har vidare föreslagit att skattensgenerella omfattning bör framgå i ML genom att det i lagen föreskrivs att varaoch tjänst är skattepliktig om inte annat anges. Jagdelar kommitténs uppfattning om mervärdeskattesystemets konstruk-don. Skattenbör vara generell. Undantag från skatteplikten bör endast förekomma iundantagsfall och då vara särskilt motiverade. Vidare bör reduceringsreglernaslopas. De problem i fråga om bristande konkurrensneutralitet som varit ett avskälen för införandet av reduceringsreglerna bör tekniskt kunna lösas på annatsätt. Dennuvarande ordningen i ML innebär att skatteplikten för varor i princip ärgenerell. Varubegreppet definieras i 7 8 ML där det anges att med vara förståsmateriellt ting som inte är fastighet samt gas, värme och elektrisk kraft. Somvara anses enligt bestämmelsen också växande skog, odling eller annanväxtlighet vid omsättning utan samband med avyttring av marken. Vidarelikställs med vara vissa rättigheter avseende naturdllgångar samt vissauppräknade immateriella rättigheten De skattepliktiga tjänsterna uppräknasdäremot särskilt. I 10 8 ML anges således att tjänst är skattepliktig när denavser vissa i paragrafen angivna förfaranden. Föratt klargöra skattepliktens generella omfattning bör lagen utformas så att varaoch tjänst är skattepliktig om inte annat anges. En sådan teknik för angivandeav beskattningsområdet överensstämmer också med vad som internationellt ärvanligt, bl.a. i EG:s sjätte mervärdeskattedirekdv. Åvenom skatteplikten enligt mitt förslag i princip är generell finns det åtminstonetills vidare skäl att undanta vissa varor och tjänster från skatteplikt. Jagkommer i den fortsatta framställningen att ta upp och behandla kommitténs förslagtill sådana undantag. Åven sådana områden som inte omfattas av skattepliktenmen som föresläs bli skattepliktiga kommer att behandlas, även om någonfullständig redogörelse för skattepliktens omfattning på tjänstesidan inte kangöras med hänsyn till den föreslagna tekniken. Mittförslag: Uthyrning av fastighet undantas även fortsättningsvis frånskatteplikt. Skatteplikt införs dock för upplåtelse av fastighet i vissaverksamheten Kommitténsförslag: Uthyrning av fastighet undantas i princip från skatte- Prop.1989/90:111 plikt. Enligt förslaget skall skatteplikten dock omfatta t.exuthyrning av parkeringsplats i parkeringsrörelse, uthyrning avförvaringsboxar, campingverksamhet, uthyrning av båtplatser och - vilket nu ärskattepliktigt genom särskilt stadgande - rumsuthyrning i hotellrörelse. Remissinstanserna har med några enstaka undantagtillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinran. De invändningar som förekommithar i huvudsak varit av lagteknisk natun Skälen för mitt förslag: Uthyrning eller annan upplåtelseav rättighet till fastighet omfattas enligt nu gällande bestämmelser inte avskatteplikt. Några tekniska skäl kan inte anföras mot att i ett generellt ochenhetligt mervärdeskattesystem låta skatteplikten omfatta också dessa tjänstenKommittén har emellertid funnit att en generell skatteplikt för upplåtelse avfastigheter skulle medföra en alltför stor kostnadsbelastning på i första handboendet. Kommittén har därför föreslagit att sädan upplåtelse avfastighet varav inkomsten är att hänföra till annat inkomstslag än rörelseenligt kommunalskattelagen skall undantas från skatteplikt. Upplåtelse avfastighet som redovisas i inkomstslaget rörelse skulle enligt kommitténdäremot medföra skattskyldighet. Kommittén har som utgångspunkt för sitt förslag haft denindelning i inkomstslag som görs i kommunalskattelagen.