prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — 9 § Avtalet gäller för de statligamyndigheternas del med förbehåll för regeringens godkännande. Detta avtal träder i kraft och gäller tilloch med . Senast före avtalsperiodens utgång skallhuvudmännen inleda överläggningar om förlängning av avtalet. För generaltullstyrelsen För postverket För Försäkringsbranschens För Svenska Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Prop.1989/90:150 Bilaga 3 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av Statsbudgeten för /91, m.m. Påslagsfaktorn vid uppskjutet uttag av ålderspension Ålderspensionfrån folk- och tilläggspensioneringen enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring utges fno.m. av den månad under vilken den försäkrade fyller 65 ånDen försäkrade har dock möjlighet att göra förtida uttag av sin ålderspensionmellan 60 och och uppskjutet uttag . Vidförtida uttag av ålderspension reduceras pensionen livsvarigt förvarje månad före 65-årsmånaden som pensionen börjat utges. Om uttagetuppskjuts, ökas pensionen på motsvarande sätt livsvarigt för varjemånad, som, då pensionen börjat utges, har förflutit från ingången av den månaddå den försäkrade fyllde 65 ån Ett uppskjutet uttag behöver inte avse helapensionen utan kan begränsas till halva ålderspensionen. Ökningen med 0,6 %beräknas då enbart på den hälft som lämnas outtagen. Den försäkrade kan när somhelst påbörja eller avsluta ett uppskjutet uttag av pensionen. Ett uppskjutetuttag måste avse både folk- och tilläggspension för att ge rätt till ökning. Påfolkpensionssidan gäller att den ökning som görs av grundbeloppet även avsereventuellt pensionstillskott. Mittförslag: Påslagsfaktorn vid uppskjutet uttag av ålderspension höjs från 0,6till . Skälenför min förslag: Syftet med reglerna om uppskjutet uttag av ålderspension är bl.a.att åstadkomma en flexibilitet i fråga om arbetsinsats ochpensioneringstidpunkt. Reglerna ger på så sätt möjligheter att tillgodose individuellabehov och önskemål i det avseendet. De utgör således en viktig del i systemetmed rörlig pensionsålder Pensionsberedningen(S 1984:03) har i ett delbetänkande, SOU 1989:101 Förtidspension och rörligpensionsålder, föreslagit att påslagsfaktorn vid uppskjutet uttag avålderspension höjs från 0,6 till . De beräkningar sompensionsberedningen gjort visar att det finns ekonomiskt utrymme för att höja påslagsfaktornpå detta sätt. Åtgärden är visserUgen enligt beredningen förenad medkostnadsökningar . Det är däremot inte fråga om ökade kostnader iförhållande till om pensionen tas ut vid 65 1Riksdagen 1989/90. års ålden I den meningenanser beredningen det vara en kostnadsmässigt Prop. 1989/90:150 neutral åtgärd. Pensionsberedningensbetänkande är föremål för remissbehandling. Jag finner detemellertid angeläget att genomföra beredningens förslag i denna del redan nu.Förslaget ger möjligheter till en ökad flexibilitet när det gäller pensioneringstidpunkteriför den enskilde. Åtgärden förväntas ge ett ökat incitament att uppskjutauttaget av ålderspension, vilket i sin tur har betydelse för att ökaarbetsutbudet på marknaden. Jag föreslår därför att påslagsfaktorn viduppskjutet uttag av ålderspension höjs från 0,6 till . Mittförslag förutsätter ändringar i 6 kap. 2 och 3 §§ samt 12 kap. 2 och 3§§ lagen(1962:381) om allmän försäkring. Åndringarna bör träda i kraft . Ettinom upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring bör fogas till protokollet som bilaga 3.1. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 6 kap. 2 och 3 §§ samt 12 kap. 2och 3 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha följande lydelse. Prop.1989/90:150 Bilaga 3.1 Ålderspension utgör, där ej annat följer av vad i andra stycket samt 3 och 4§§ sägs, för år räknat eller, för gift försäkrad vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspension eller äger rätt till pension enligt 1 § första stycket, sjuttioåtta och en halv procent av basbeloppet. Åtnjuter maken enligt 7 kap. 2 § andra eller tredje stycket två tredjedelar av hel förtidspension eller halv förtidspension, utgår dock ålderspension i förra fallet med åttiofyra och en tredjedels och i senare fallet med åttiosju och en fjärdedels procent av basbeloppet. Börjar ålderspension utgå tidigare Börjar ålderspension utgå tidigare än från och med månad, varunder än från och med månad, varunder denförsäkrade fyller , skall pensionen minskas med fem tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå återstår till ingångenav den månad varunder den försäkrade fyller sextiofem ån Om pensionen börjarutgå senare än från och med sistnämnda månad, ökas pensionen med sex tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå förflutit från ingångenav den månad varunder den försäkrade uppnådde nämnda ålder; härvid må hänsyndock ej tagas till tid efter ingången av den månad, under vilken den försäkradefyllt , och ej heller till tid, då den försäkrade åtnjutittilläggspension i form av ålderspension eller icke varit berättigad tillfolkpension. denförsäkrade fyller , skall pensionen minskas med fem tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå återstår till ingångenav den månad varunder den försäkrade fyller sextiofem ån Om pensionen börjarutgå senare än från och med sistnämnda månad, ökas pensionen med sju tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå förflutit från ingången avden månad varunder den försäkrade uppnådde nämnda ålder; härvid må hänsyn dockej tagas till tid efter ingången av den månad, under vilken den försäkradefyllt , och ej heller till tid, då den försäkrade åtnjutittilläggspension i form av ålderspension eller icke varit berättigad tillfolkpension. 3§ Uttag av ålderspension må återkallas med verkan frånnästa månadsskifte. Sådan återkallelse gäller ej för försäkrad, som åtnjutertilläggspension enligt 12 kap., med mindre han tillika gör motsvarande återkallelseenligt 12 kap. Skallålderspension ånyo börja utgå efter återkallelse som avses i första stycket,beräknas pensionens Skallålderspension ånyo börja utgå efter återkallelse som avses i första stycket,beräknas pensionens ' Lagen omtryckt 1982:120. 2 Senaste lydelse 1983:960. storlek med tillämpning av bestämmelserna i 2§ pågrundval av den försäkrades ålder då pensionen ånyo börjar utgå. För varjemånad, varunder ålderspension tidigare utgått göres vid beräkningen avdrag medfem tiondels procent såvitt avser tid före den månad, varunder den försäkradefyllt , och sex tiondels procent såvitt avser annan tid. storlek med tillämpning av bestämmelserna i 2§ på grundvalav den försäkrades ålder då pensionen ånyo börjar utgå. För , varunderålderspension tidigare utgått göres vid beräkningen avdrag med fem tiondelsprocent såvitt avser tid före den månad, varunder den försäkrade , och sju tiondels procent såvitt avser annan tid. Prop.1989/90:150 Bilaga 3.1 Ålderspensionutgör, där ej annat följer av andra och tredje styckena samt 3 och 4§§, för årräknat av produkten av det basbelopp som har fastställts föråret och medeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknats den försäkradeeller, om pensionspoäng tillgodoräknats honom , medehaletav de femton högsta poängtalen. Har pensionspoäng tillgodoräknats denförsäkrade för mindre än , skall hänsyn tas endast till så stor delav nämnda produkt som svarar mot förhållandet mellan det antal år, för vilkapensionspoäng tillgodoräknats honom, och talet trettio. Har pensionspoäng enhgt 11 kap. 6 § första stycket pågrund av underlåten avgiftsbetalning inte tillgodoräknats den försäkrade, skallhans ålderspension utgöra av så stor del av den i förstastycket angivna produkten, som svarar mot förhållandet mellan det antal år,dock högst trettio, för vilka pensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade, ochtalet trettio ökat med ett , för vilket den försäkrade till följdav underlåten avgiftsbetalning inte tillgodoräknats pensionspoäng. Vidtillämpning av vad nu sagts får talet trettio ej ökas till mer än femtio. Om ålderspensionen börjar utbe- Om ålderspensionen börjar utbe- månad varunder den försäkrade fyller , skall pensionen minskas med fem tiondels procent för , som då pensionen börjar utgå återstår till ingången av den månad varunder den försäkrade fyller sextiofem ån Om pensionen börjar utgå senare än från och med sistnämnda månad, ökas pensionen med sju tiondels procent för , som då pensionen börjar utgå förflutit från ingången av den månad varunder den försäkrade uppnådde nämnda ålder; härvid får hänsyn dock ej tas till tid efter ingången av den månad, då den försäkrade fyllt , och ej heller till tid, då den försäkrade åtnjutit folkpension eller inte varit berättigad till tilläggspension i form av ålderspension. talas tidigare än från och med den talas tidigare än frånoch med den månad varunder den försäkrade fyller , skall pensionenminskas med fem tiondels procent för , som då pensionen börjar utgååterstår till ingången av den månad varunder den försäkrade fyller sextiofem ånOm pensionen börjar utgå senare än från och med sistnämnda månad, ökaspensionen med sex tiondels procent för , som då pensionen börjarutgå förflutit från ingången av den månad varunder den försäkrade uppnåddenämnda ålder; härvid får hänsyn dock ej tas till tid efter ingången av denmånad, då den försäkrade fyllt , och ej heller till tid, då denförsäkrade åtnjutit folkpension eller inte varit berättigad tilltilläggspension i form av ålderspension. Uttag av ålderspension mååterkallas med verkan från nästa månadsskifte. Sådan återkallelse gäller ej förförsäkrad, som åtnjuter folkpension enligt 6 kap. med mindre han tillika görmotsvarande återkallelse enligt 6 kap. 3 §. 1989/90:150 Bilaga3.1 Skall ålderspension ånyobörja utgå efter återkallelse som avses i första stycket, beräknas pensionensstorlek med tillämpning av bestämmelserna i 2 § på grundval av den försäkradesålder då pensionen ånyo börjar utgå. För , varunder ålderspensiontidigare utgått göres vid beräkningen avdrag med fem tiondels procent såvittavser tid före den månad, varunder den försäkrade fyllt , och sextiondels procent såvitt avser annan tid. Skall ålderspension ånyobörja utgå efter återkallelse som avses i första stycket, beräknas pensionensstorlek med tillämpning av bestämmelserna i 2§ på grundval av den försäkradesålder då pensionen ånyo börjar utgå. För , varunder ålderspensiontidigare utgått göres vid beräkningen avdrag med fem tiondels procent såvittavser tid före den månad, varunder den försäkrade fyllt , och sjutiondels procent såvitt avser annan tid. Denna lag träder i kraft . Vid beräkning av ökning av ålderspension enligt 6 kap. 2§ andrastycket eller 12 kap. 2 § tredje stycket respektive minskning av sådan pensionenligt 6 kap. 3 § andra stycket eller 12 kap. 3 § andra stycket tillämpaslagrummen i deras äldre lydelse såvitt avser tid före ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 april1990 Föredragande: statsrådet 1989/90:150 Bilaga 4 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av förslaget till statsbudget för /91, m.m. såvittavser verksamhetsområde 1 Tillfällig höjning av mervärdeskatten Mitt förslag: Mervärdeskatten höjs tillfälligt från 19till mellan och . Skälen för mitt förslag: Mervärdeskatt tas ut enligt lagen(1968:430) om mervärdeskatt (omtryckt 1979:304, ändrad senast 1990:29). Skattentas ut vid omsättning inom landet av skattepliktiga varor och tjänster ochdessutom vid import av skattepliktiga varon Skatten tas ut avbeskattningsvärdet. Denna skattesats har tillämpats . Ibeskattningsvärdet inräknas förutom vederlaget för varan eller tjänsten ävenmervärdeskatt och annan statlig skatt eller avgift. Det innebär att nu gällandemervärdeskattesats motsvarar ett pålägg på priset före skatt om . I vissa fall tillämpas dock reduceringsregler som innebäratt den effektiva skattesatsen blir lägre. För byggnadsentreprenader ochomsättning av monteringsfärdiga hus tillämpas en 60-procentsregel som innebäratt skatten motsvarar 11,eller, uttryckt som pålägg på priset före skatt,12,. För vissa anläggningsarbeten m.m. tillämpas en 20-procentsregel som innebäratt skatten motsvarar 3,eller, uttryckt som pålägg på priset före skatt,3,. Regeringen har dock i prop. 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m.föreslagit att de särskilda reduceringsreglerna slopas från . Med hänvisning till vad som anförts förordarjag att skattesatsen höjs från till . Detta innebär att skatten ochskattepålägget på priset före skatt blir följande: Höjningen av mervärdeskatten från till skall varatillfällig och omfatta tiden den 1 juli 1990-den 31 december 1991.Skattskyldighet till mervärdeskatt inträder när en vara levereras, en tjänsttillhandahålls eller ett 1 1989/90. Om betalning för en beställd vara eller tjänst tas emot dessförinnaninträder skattskyldigheten när betalningen inflyten Dessa bestämmelser innebäratt några särskilda övergångsregler inför skattesatsändringarna inte behövs.Med hänsyn till att höjningen av mervärdeskatten endast är tillfällig bör dennaregleras i en särskild lag, lag om tillfällig höjning av mervärdeskatten. Prop.1989/90:150 Bilaga 4 I enlighet med det anförda har inom finansdepartementetupprättats förslag till lag om tillfällig höjning av mervärdeskatten. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 4.1. Förslaget är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas. Jag hemställer att regeringen föreslår att antalagförslaget. 2 Åldersgränsen för sparande i allemanssparandet tas bort Mitt förslag: Åldersgränsen för att få ansluta sigtill allemanssparandet tas bort. Skälen för mitt förslag: Den som är kyrkobokförd i Sverigefår från och med det år han fyller ansluta sig till allemanssparandet.Åldergränsen övertogs från det tidigare skattesparandet som upphörde i och medinförandet av allemanssparandet. I propositionen om värdesäkert lönsparande (prop.1977/78:165) - som föregick skattesparandet - anfördes som skäl föråldersgränsen att den avsåg att bl.a. begränsa möjligheterna att utnyttja denya sparformerna för överföringar från redan existerande sparkapital. Allemanssparandet infördes då den svenskaekonomin var mycket ansträngd. Ett ökat sparande behövde komma till stånd bådeinom den offentliga sektorn och hos hushållen. Allemanssparandet tillskapadessåledes ursprungligen för att stimulera hushållen till ett nysparande. Frånsamhällsekonomiska synpunkter är det fortfarande angeläget att hushållssparandethålls uppe. I propositionen om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning (prop. 1989/90:110) föreslås bl.a. att ränteinkomsterliksom andra inkomster hänförliga till det nya inkomstslaget kapital -däribland reavinster - skall göras till föremål för proportionell beskattningoch att skattesatsen skall vara . Vidare föreslås att ränta på medelavsatta till allemanssparkonto - som är helt skattefri - skall beskattas. Beskattningen föreslås dock vara Prop.1989/90:150 lägre än på andra kapitalinkomsten Förslaget innebär att tvåtredjedelar av Bilaga 4 den årliga räntan på ett allemanssparkonto skallbeskattas . Detta innebär en skattesats på . Motsvarande beskattningföreslås för realisationsvinster vid försäljning av andelar i allemansfonden Somen följd av att nuvarande skattefrihet föreslås upphöra förordar jag attreglerna för allemanssparandet ändras i vissa avseenden. Den nuvarandeåldersgränsen för att ansluta sig till allemanssparandet bör slopas. Ett slopandetorde få den effekten att föräldrar kan låta sina barn, som är ,komma i åtnjutande av denna sparform. 1sammanhanget vill jag påminna om det arbete med en ny arvs- och gåvoskattelagsom pågår inom . Frågan om nivån på det allmännagrundavdraget vid gåvobeskattningen ingår i det arbetet. Avsikten är att senareåterkomma till dessa frågon Jagvill också nämna att det inom förbereds förslag om attändra placeringsbestämmelserna för allemansfonderna. Syftet är att göra dennasparform mer attraktiv. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lagom ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande. Förslagetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4.2. Förslagetär av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse.Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta lagförslaget. 3 Den kommunala ekonomin Regeringenhar i årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil.l) redovisat sina allmännaöverväganden om den kommunala ekonomin . Där redovisade regeringenockså sin avsikt att senare återkomma med förslag som reglerar vissa effekterav 1990 och skattereform och att tillsätta en utredning med uppdragatt se över statens bidrag till kommunerna. 1 budgetpropositionen (1989/90:100bilaga9) redovisades vidare ett förslag om att höja kommunernas allmännaskatteutjämningsavgift. Sedanbudgetpropositionen lades fram har underlaget för bedömningarna om denkommunala ekonomin förändrats. Förslag till skattereform har förelagtsriksdagen och överläggningar om kommunala frågor har ägt rum med företrädareför kommuner och landsting. Jag avser att nu närmare redovisa mina övervägandeni fråga om dels den kommunala ekonomin , dels åtgärder med anledningav skattereformen. ;*1989/90. 3.1 Denekonomiska utvecklingen i kommunsektorn inför Prop. 1989/90:150 år 1991 Bilaga 4 De beräkningar som låg till grund för bedömningarna ibudgetpropositionen visade ett underskott i det finansiella sparandet på ca 14miljarder kn 1990. De löneavtal som slötsinom den kommunala sektorn innebär att lönekostnaderna för blirväsentligt högre än vad som har beräknats. De reviderade kalkylernaför visar nu ett finansiellt sparandeunderskott på över 20 miljarder knKalkylen har tagits fram i samarbete med de båda kommunförbunden och bygger bl.a.på antagandet att volymökningen blir . För kommunerna harvolymökningen då beräknats till och för landstingen till . Denna beräknade volymökning är för kommunernas del i höggrad beroende av vilka antaganden som görs om kommunernas möjligheter attbygga ut barnomsorgen i enlighet med uppställda mål. För landstingen bygger volymantagandetpå den beräknade volymtillväxt som redovisats vid budgete-ringstillfället, dvs.innan löneavtalet slöts för . Underskottet i det finansiella sparandet i kommuner ochlandsting inger stor oro. Enligt vad jag har erfarit avser kommuner ochlandsting att vidta olika finansiella åtgärden Det handlar bl.a. om att öka denkommunala upplåningen, att sälja ut ytterligare tillgångar och att taytterligare rörelsekapital i anspråk. Dessa åtgärder kotnmer dock inte atträcka till. Det krävs enligt uppgift också att planerade investeringar skjutspå framtiden och att planerad verksamhetsutbyggnad liksom den befintligaverksamheten tas under omprövning. Det stora underskottet är ingen tillfällighet. Denkommunala sektorn har redovisat underskott i detfinansiella sparandet. Den årliga volymökningen uppgick under denna periodtill i genomsnitt, vilket var betydligt högre än den volymökning på som har uttalat sig fön Kalkyler över den ekonomiska utvecklingenvisar att utgifterna kommer att vara väsentligt större än inkomsterna även underkommande femårsperiod, om inte löne-, pris- och volymökningstakten kan hållaspå en mycket låg nivå. Av de beräkningar som redovisas i långtidsbudgeten framgåratt sektorns finansiella situation bör förbättras under de två närmaste åren.Det är emellertid huvudsakligen en följd av den tvååriga eftersläpningen ochdet s.k. avräkningsförfarandet vid utbetalningen av kommunalskatt. Förefterföljande år försämras situationen på nytt. Det finansiellasparandet i den kommunala sektorn 1988 - 1995 vid olika Prop. 1989/90:150 antaganden om volymutveckling och löne- och prisutveckling, miljarder kr. Volym , lågalt. Volym , hSgalt. 88 89 90 91 92 93 94 95 Beräkningarnabygger bl.a. på att statens nettokostnad för skatteutjämningsbidragen ochersättning från socialförsäkringen är nominellt oförändrade och attutdebiteringen ligger kvar nivå. Effekterna av skattereformen harinte påverkat utfallet i kalkylen eftersom dessa förutsätts neutraliseras isärskild ordning. Jag återkommer till denna fråga senare (avsnin 3.5). Regeringenanser att de ekonomiska problem som landet nu står inför kräver att åtgärdervidtas för att stabilisera ekonomi. Dessa åtgärder kommer även attpåverka den kommunala verksamheten. Det statsfinansiella läget innebär attstatens transfereringar till kommuner och landsting måste begränsas. Dettainnebär att de inkomster kommunerna beräknas disponera över endast kanöka genom avgiftshöjningar och olika finansiella transaktionen Sådana åtgärderkan dock endast till en del förbättra sektorns ekonomiska läge. Det betyder attutrymmet för att öka den totala verksamhetsvolymen är mycket begränsat.Endast under förutsättning att löneavtal för kan träffas på en lågnivå finns ekonomiska förutsättningar för att volymen ska kunna öka . Dettamycket begränsade utrymme kan ställas mot den volymökning som beräknas bli enkonsekvens av gjorda åtaganden och fattade beslut. Till grund för deberäkningar som gjorts till långtidsbudgeten ligger bl.a. bedömningar somSvenska kommunförbundet och har gjort till 1990 årslångtidsutredning. beräknas den kommunala konsumtionen öka med i genomsnitt ca1,per ån Beräkningen förutsätter bl.a. att befolkningen i olikaåldersgrupper får lika mycket vård, omsorg, utbildning etc. som , samtatt utbyggnaden av barnomsorgen fullföljs. sieringenförutsätts i kalkylen förbli i stort sett oförändrad. Ingen produktivi- Prop.1989/90:150 tetsförbättring har explicit förutsatts i denna kalkyl. Tabell I. Vulymföriindring inom kommuner och landstingåren 1990 - 1995, procent -0,4 Definansiella kalkylerna visar att en total volymökning på per år1990-1991 inte är möjlig att uppnå inotn ramen för en oförändrad kommunalutdebitering. En höjning av kommunalskatterna kan dock inte accepteras. Somjag nämnt är inte heller de samhällsekonomiska förutsättningarna sådanaatt ytterligare resurser kan föras över från staten till kommunerna. Föratt uppnå balans i den kommunala ekonomin kommer det därför att krävas attkommuner och landsting vidtar olika åtgärder i syfte att reducera kostnaderna.Det innebär att betydligt större krav än kommer att ställas påomprövning, rationalisering och produktivitetsförbättring inom den kommunalaverksamheten. Sådana åtgärder är nödvändiga för att en planerad och önskvärdutbyggnad av bl.a. barn- och äldreomsorgen skall kunna genomföras. Enomprövning av befintlig verksamhet pågår på de allra flesta håll redan i dag.Under de kommande åren blir det dock nödvändigt att lyfta fram effekterna avdetta arbete och att mer ingående pröva vad de frigjorda resurserna skallanvändas till. Produktivitets- och effektivitetsmål behöver därför preciserasför de kommunala verksamheterna. Det är regeringens bedömning att enproduktivitetsförbättring på är en rimlig och nödvändig målsättningför den kommunala sektorn som helhet. Överläggningarmellan regeringen och kommunförbunden har resulterat i att ett gemensamt arbeteskall bedrivas i syfte att belysa hur tillgängliga uppgifter kan användas föratt beskriva utvecklingen av produktiviteten och effektiviteten inom sektorn.Inom ramen för detta arbete skall även belysas hur uppföljning och utvärderingbör gå till. 3.2 Förändringar av den kommunala verksamheten Arbetetmed att utforma konkreta åtgärder för att skapa balans mellan utgifter ochinkomster måste med nödvändighet ske i de enskilda kommunerna och landstingen.Regeringen är beredd att vidta olika åtgärder som kan behövas för attunderlätta detta arbete. Regeringenhar bemyndigat mig att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdragatt se över kommunernas statsbidrag och finansiering i