prop · GD0385 · 1989-12-31 00:00:00 — 1paragrafen anges i saklig överensstämmelse med vad som enligt 2 kap. 4 § förstastycket UB gäller i fråga om ulsökningsmål all en ansökan som har gjorts hos enmyndighet som inte är behörig skall överlämnas till en myndighet som ärbehörig. Myndigheten skall alltså inte i den här situationen avvisa ansökningen. Enbehörig kronofogdemyndighet får enligt andra meningen överlämna ett mål lill enannan kronofogdemyndighet som är behörig, om målet inte utan avsevärd olägenhetkan handläggas vid den myndighet där ansökan har gjorts eller överlämnandeannars uppenbart främjar målels handläggning Gfr 2 kap. 4 § andra stycket UB). Avtredje meningen framgår all ansökan om belalningsföreläggande ellerhandräckning skall anses gjord när den kom in till den första myndigheten.Däremot skall ansökan om verkställighet anses gjord först när utslag i måletmeddelades Gfr förslaget till lag om ändring i UB, 2 kap. 1 §). Sökandenoch om föreläggande för svaranden har utfärdats svaranden skall normallunderrättas om all målet överflyttats till annan myndighet 59 §). Ansökanskall göras skriftligen. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får dock föreskriva undantag från kravet på skriftlighet. Enligtparagrafens första mening skall ansökan göras skriftligen. Den nuvarandemöjligheten all ansöka muntligen i mål om belalningsföreläggande har intenågon motsvarighet i den nya lagen. Emellertid öppnas i andrameningen en möjlighet lill undanlag från kravet på skrifllighet. Som jag beskrivit i den allmänna motiveringen 107 (avsnitt2.10.1) är avsikten atl det skall kunna tillåtas att ansökan görs med Prop.1989/90:85 hjälp av något ADB-medium. Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer skall kunna ge tillstånd till detta. Tanken är förslås all sådanatillstånd skall förbehållas professionella ingivare som gör många ansökningar. Enansökan kan riktas mot flera svarande. Skälen för detta har utvecklats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.10.2). Del är heller inget hinder mot allflera sökande ger in en gemensam ansökan, om de har precis samma yrkanden. Sökandenskall i ansökningen ange sill yrkande och gmnden för det. 1paragrafen anges vilka uppgifter en ansökan måste innehålla såvitt avseryrkandet i huvudsaken. I ansökningen måste sökanden ange sitt yrkande ochgmnden för det. Yrkandet måste vara klart och tydligt formulerat. Gmnden kanibland anges med en hänvisning lill kontrakt, faktura eller liknande. Enuppgift av betydelse kan också vara tidpunkten för fordringens ellerfullgörelseskyldighetens uppkomst. Svaranden måste ha möjlighet att genomuppgiften om grunden för yrkandet kunna identifiera kravet. Samma uppgift ärockså av betydelse för utslagets rättskraft. Delfår självfallet ankomma på kronofogdemyndigheten alt i varje enskilt fallnärmare bedöma om de krav som bör ställas på ansökningen såvitt gällerangivandet av gmnden för yrkandet är uppfyllda. Nuvarande praxis torde i deflesta fall ge tydlig vägledning i delta hänseende. Omansökningen enligt kronofogdemyndighetens uppfattning är så bristfällig all deninte kan läggas till gmnd för handläggning av målet, skall myndigheten ienlighet med vad som sägs i 20 § ge sökanden tillfölle att kompletteraansökningen. Gör sökanden inte del, kan hans ansökan komma att avvisas. Delfinns skäl all i mål om särskild handräckning kräva att grunderna för enansökan utvecklas mer än i andra fall, eftersom gmndema i dessa fall harbetydelse inte bara för all svaranden skall kunna identifiera kravet ulan ocksåför att myndigheten skall kunna bedöma om ansökningen faller inom den särskildahandräckningens tillämpningsområde. 1en ansökan om betalningsföreläggande skall anges fordringens belopp,förfallodagen och den ränta som begärs. Begärsökanden dröjsmålsränta på huvudfordringen, behöver gmnden för ränteyrkandetanges endast om del avser högre ränta än som följer av räntelagen (1975:635).Framgår del inte av ansökningen från vilken dag räntan yrkas, skall yrkandetanses gälla ränta från den dag då ansökningen delges svaranden. 1en ansökan om belalningsföreläggande skall sökanden enligi första styc ket alltid ange fordringens belopp, förfallodagen och den ränta som yrkas. Atl gmnden för etlränteyrkande skall anges följer av vad som sagts Prop. 1989/90:85 tidigare.1 andra stycket görs en inskränkning i den skyldigheten. Om sökanden begärdröjsmålsränla på huvudfordringen, behöver gmnden för ränteyrkandet angesendast när den yrkade räntan överstiger den ränta som kan utgå enligträntelagen (1975:635). Iandra stycket tas också avslutningsvis upp en med nuvarande ordningöverensstämmande regel som anger från vilken dag dröjsmålsränla skall räknas,om ansökningen saknar uppgift om del. Regeln innebär all yrkandet i dessa fallskall anses gälla ränta från den dag då svaranden delges ansökningen. ansökan om betalningsföreläggande, som avser fastställelse till betalning urviss egendom, skall sökanden foga panlförskrivning eller annan handling, enligtvilken säkerheten upplåtits. Enligtdenna paragraf skall till en ansökan om belalningsföreläggande, som avserfastställelse till betalning ur viss egendom, fogas av sökanden åberopadpanlförskrivning eller annan handling, enligt vilken säkerheten upplå-tilis. Av2 § andra stycket framgår all säkerhelsupplålelsen måste vara skriftlig för attbetalningsfastställelse skall kunna sökas i den summariska processen. För allkronofogdemyndigheten skall kunna kontrollera att skriftlighetskravet äruppfyllt måste alltså säkerhetsupplåtelsen inges. Av 19 § framgår att den skallinges i två exemplar. Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.9.3) gäller särskilda reglerför inteckning som rör luftfartyg saml för inteckning i fast egendom, fartygeller näringsverksamhet som meddelats enligt äldre lag Gfrövergångsbestämmelserna punkt 3). Enansökan om betalningsföreläggande får även innefatta en ansökan om vanlighandräckning, om yrkandena stöder sig på väsentligen samma grund. Avdenna paragraf följer atl i samma mål får handläggas ell yrkande ombetalningsföreläggande och ett yrkande om vanlig handräckning. En fömtsättningär att yrkandena stöder sig på väsentligen samma gmnd. Det är alltså möjligtall i ell mål handlägga t. ex. en ansökan om skyldighet för svaranden atlbetala obetalda hyresbelopp och en ansökan om avhysning av denne. Av lagtextenframgår motsätlningsvis atl ett yrkande om särskild handräckning däremotaldrig kan prövas i ell mål om belalningsföreläggande, eftersom reglerna omhandläggning, fullföljd av talan m.m. skiljer sig ål i grundläggandehänseenden. Självfallet kan inte heller yrkanden om både vanlig och särskildhandräckning prövas i samma mål. Omdel finns flera svarande i målet, behöver själva yrkandena inte vara desamma mot alla. Det är tillräckligt all de stöder sig på väsentligen samma gmnd. 14 § Prop.1989/90:85 Avseren ansökan om vanlig handräckning avhysning på gmnd av all nyttjanderätten harförverkals, skall sökanden utöver vad som följer av 10 § närmare utveckla gmndenför sill yrkande. Iparagrafen anges all sökanden i ell mål om vanlig handräckning, om han yrkar avhysningav svaranden på gmnd av all denne har förverkat sin nyttjanderätt, iansökningen måste närmare utveckla gmnden för sitt yrkande. Med detta avsesföljande. I8 kap. 23-25 §§ och 12 kap. 42-44 §§ jordabalken saml 33-35 §§ bostadsrältslagen(1971:479) finns vissa regler som skyddar nyttjanderättshavaren i situationernär ägaren hävdar all nyttjanderätten är förverkad. Den omständigheten allhandläggningen av den summariska processen nu föreslås flyttad till kronofogdemyndighetemafår inte medföra alt nylljanderättshavamas rättsliga ställning försämras.Sålunda måste nyttjanderättshavaren i dessa fall ha underrättals om att nyttjanderättenkan förverkas och atl, vid utebliven hyresbetalning, nyttjanderätten kan återvinnasom hyran betalas från delfåendel av underrättelsen. Avser nyttjanderättenen bostadslägenhet, skall socialnämnden ha informerats om den föreslåendeuppsägningen. Ilikhet med vad tingsrällema gör måste kronofogdemyndigheten vid avhysningkontrollera all svaranden, liksom i förekommande fall socialnämnden, har fållden föreskrivna informationen. Omuppgift i dessa hänseenden saknas, skall tingsrällema lämna dennödvändiga informationen till svaranden i samband med föreläggandel. Svarandenges i dessa fall Qorton vardagar all komma in med invändning Gfr 12 kap. 44 §jordabalken). En liknande ordning bör iakttas av kronofogdemyndighetema i detnya förfarandei. Omdet inte framgår av handlingama att socialnämnden har underrättats, börkronofogdemyndigheten begära att sökanden kompletterar ansökningen. Omsökanden vill atl en ansökan om handräckning skall handläggas enligt reglemaför särskild handräckning, skall detta anges i eller på annat sätt tydligt framgåav ansökningen. ansökan om särskild handräckning skall sökanden foga de skriftliga bevisoch andra handlingar som han åberopar. Omsökanden i ell handräckningsmål vill atl målet skall handläggas enligt reglernaför särskild handräckning, skall detta enligt paragrafens första stycke anges ieller på annal sätt tydligt framgå av ansökningen. Denna regel bottnar i all enhandräckningsansökan kan falla inom tillämpningsområdet för både vanlig ochsärskild handräckning och all myndigheten behöver ha en hjälpregd för tveksammafall. Detta är viktigt med tanke på de skillnader som finns mellan de båda handräckningsformema. Lagrådethar förordat alt orden "eller på annat sätt tydligt framgå av" skall utgå ur lagtexten, därför alt de framstår som omotiverade i en regel som är utformad som en handlingsregel för sökanden. Det är riktigt atl regelni första hand är en handlingsregel för sökanden, Prop. 1989/90:85 men denriktar sig också lill kronofogdemyndigheten. Med lagrådets formulering finnsdet en risk att kronofogdemyndigheten kan känna sig förhindrad atl handlägga ellmål som särskild handräckning bara därför atl en begäran därom inte äruttryckligen angiven i ansökningen, även om del på annal sätt alldeles klartframgår av ansökningen atl del är särskild handräckning som begärs. Jagförordar därför den laglekniska lösning som del lill lagrådet remitteradeförslaget innehåller. Mittförslag innebär alltså all sökanden - för all vara säker på all målet handläggssom mål om särskild handräckning bör använda just uttrycket särskildhandräckning i sin ansökan. Del kan dock som jag nämnde tänkas fall då deloavsett ordvalet är alldeles klart med hänsyn till ansökningens övrigainnehåll all del är särskild handräckning som yrkas. Även dessa fall skallalltså handläggas som särskild handräckning. Attregeln i första hand är utformad som en handlingsregel för sökanden innebärsjälvfallet inte all kronofogdemyndigheten bör underlåta att i tveksamma fallsöka undanröja oklarheten, t.ex. genom ett telefonsamtal med sökanden. Delkan också länkas fall där sökanden alldeles tydligt har angivit att han önskaratt målet handläggs som mål om särskild handräckning men där myndigheten genastkan konstatera all fömtsättningar för denna handläggningsform inte finns. Ommålet däremoi kan handläggas som mål om vanlig handräckning, bör myndighetenbereda sökanden tillfälle att ändra sig till all yrka handläggning enligt reglemaför vanlig handräckning. Först om sökanden inte accepterar detta, böransökningen avvisas med stöd av 21 §. Innanföreläggande för svaranden all yttra sig över ansökningen utfördas, måstehandläggningsformen givetvis slutligt ha beslämts. Det sammanhänger främst medall föreläggandel skall ha delvis olika innehåll beroende påhandläggningsformen. Enligtandra stycket skall sökanden lill en ansökan om särskild handräckning alltidfoga de skriftliga bevis och andra handlingar som han åberopar. Dessahandlingar ligger till gmnd för kronofogdemyndighetens bedömning av om fömtsättningarför särskild handräckning föreligger. Särskilt om svaranden bestrideransökningen, kan handlingama få betydelse också som bevismaterial vidmyndighetens prövning av om ansökningen skall bifallas. Omsökanden inte vill atl ett kommande utslag i målet skall verkställas eller omhan har några särskilda yrkanden i fråga om verkställigheten, skall han angedetta i ansökningen. Paragrafenlar sikte på kommande verkställighet av etl utslag. Som fram gått av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.10.1) skall kronofogdemyn digheten självmant verkställa utslaget i målet, om inte sökanden särskilt begärt att verkställighet inte skall ske. Därför föreskrivs del i denna para- 111 gråfäll sökanden, om haninte vill ha verkställighet, uttryckligen skall ange Prop. 1989/90:85 detta iansökningen. Om han vill ha verkställighet och har några särskilda önskemål förhur den skall gå lill, skall dessa likaså anges. Om sökanden inte sägernågonting i sistnämnda fråga, är det inte meningen atl kronofogdemyndighetenskall infordra någon komplettering; det skulle bli för omständligt. I ställetmåste verkställigheten då ske enligt normalmlinema. Verkställigheten hoskronofogdemyndigheten är indelad i olika nivåer. I de fall då ingentingsägs i ansökningen bör verkställighet ske enligt den högsta nivån, vilketinnebär alt en s. k. fullständig lillgångsun-dersökning bör göras. Detta slår iöverensstämmelse med vad som gäller för utsökningsmålen. Förhandräckningsmålen har regeln mindre betydelse, eftersom kronofogdemyndighetenhär ändå i större utsträckning själv bestämmer från fall lill fall hurverkställigheten skall ske. EnligtUB (2 kap. 2 § andra stycket) krävs för verkställighet i vissa fall allhandlingar som ligger till gmnd för ett yrkande ges in i original. Del gällerlöpande skuldebrev och andra s. k. presentalionspapper. Anledningen lill dettaär all anteckning skall göras på originalhandlingen om betalning eller annanverkställighet och all handlingen skall återställas lill gäldenären näranspråket infriats hell. Del är därför lämpligt all sådana handlingar ingessamtidigt med ansökningen i den summariska processen. Om så inte sker, fårdetta emellertid inte inverka på handläggningen av målet i den summariskaprocessen. I stället får komplettering ske på verkställighetsstadiet. Omsökanden begär ersättning för kostnader med anledning av målet, skall han angedetta i ansökningen och uppge vilka kostnadema är. Paragrafenanger all sökanden redan i ansökningen måste framställa sina eventuellayrkanden om ersättning för kostnader i målet och därvid ange vilka kostnademaär. är alltså aldrig skyldig all särskilt fråga sökanden humvidadenne begär ersättning för sina kostnader. Efterdel att myndigheten har utfördal föreläggande för svaranden all yttra sig överansökningen kan sökanden inte komma in med några ytterligare kostnadsersältningsanspråksåvitt avser själva ansökningen Gfr emellertid 38 § första stycket). Av 27 §följer också all myndigheten i föreläggandet lill svaranden skall anteckna vaddenne kan komma all förpliktas betala i kostnadsersättning lill sökanden, omutslag meddelas i målet. Ansökningenskall innehålla uppgifter om partema i den utsträckning som anges i 33 kap. 1 §rättegångsbalken. 1 ansökningen skall vidare anges de omständigheter som görkronofogdemyndigheten behörig, om inte detta framgår på annal sätt. Enligtdenna paragraf skall sökanden i ansökningen lämna uppgifter om Prop, 1989/90:85 sigsjälv och om svaranden i den utsträckning som anges i 33 kap. 1 § RB. överensstämmer med gällande ordning. av33 kap. 1 § RB föreskrivs all en stämningsansökan skall innehålla vissa Även dessa regler blir tillämpliga på ansökningen i den summariskaprocessen. Allvarliga brister när del gäller uppgiftema om partema medför allansökningen kan avvisas med stöd av 20 §. 1paragrafen sägs också all sökanden är skyldig att i sin ansökan ange deomständigheter som gör kronofogdemyndigheten behörig, om det inte framgår avvad som anges i ansökningen i övrigl. Även denna föreskrift slår i principiellöverensstämmelse med vad som gäller . Om ansökan görs hoskronofogdemyndigheten i del län där svaranden har sill hemvist, räcker detnormalt sett med adressuppgiften. Om sökanden till stöd för myndighetensbehörighet åberopar bestämmelsema i 6 § andra stycket, måste han däremoiuttryckligen ange del Gfr specialmoliveringen lill 7 §). Enskriftlig ansökan skall vara undertecknad av sökanden eller hans ombud och gesin till kronofogdemyndigheten i original och en kopia. De handlingar sombifogas ansökningen skall ges in i två exemplar. Iparagrafen anges all en skriftlig ansökan skall vara undertecknad av sökandeneller hans ombud. Den skall ges in i två exemplar, varav minsl ell original. Dehandlingar som bifogas ansökningen skall ges in i två exemplar. Omansökningen riktar sig mot flera svarande än en, följer av gmndema för regleringenatt en kopia av ansökningshandlingarna skall ges in för varje svarande. Äransökningen så bristföllig atl den inte kan läggas lill gmnd för handläggningav målet, skall sökanden föreläggas all avhjälpa brislen. Sådant föreläggandefår sändas lill sökanden med poslen under hans i målet uppgivna adress ellerförmedlas på annal lämpligt sätt. Följer sökanden inte föreläggandet, skallansökningen avvisas. Sökanden skall upplysas om detta i föreläggandel. Förstastycket skall också tillämpas, om kronofogdemyndigheten begär alt sökandenskall betala ansökningsavgiflen i förskoll. Paragrafensförsta stycke, som delvis har sin motsvarighet i 31 c § första stycketlagsökningslagen och 4 § handräckningslagen, tar upp föreskrifter om näransökningen skall avvisas på gmnd av formella brister. Om sökanden inte följerell föreläggande att avhjälpa en sådan brist, skall ansökningen avvisas. Delär viktigt att kronofogdemyndighetens kommunikation med sökan den blir så smidig som möjligt. Därför har på några ställen i lagen föreskri vits all olika meddelanden lill sökanden får förmedlas ulan krav på delgiv- 113 8 1989/90. 1 saml Nr 85 ning enligtdelgivningslagen (1970:428). 1 förevarande paragraf gäller del Prop. 1989/90:85föreläggandet till sökanden alt komplettera ansökningen. Föreläggandel fårskickas i lösbrev under hans i målet uppgivna adress eller förmedlas på annatlämpligt sätt, l.ex. Om sökanden inte följer föreläggandel ochansökningen är så bristfällig all den inte kan läggas lill gmnd förhandläggning av målet, skall ansökningen avvisas. En erinran om detta skall tasmed i föreläggandel. Del kan naturiigtvis inträflFa all sökandenfaktiskt inte får del av föreläggandel. Om ansökningen då avvisas har hanemellertid alltid möjlighet all återkomma med en ny och bättre ansökan. Allsökanden skall underrättas om ell avvisningsbeslut framgår av 59 §. Andrastycket reglerar föreläggande att betala ansökningsavgiften i förskoll. Avskäl som angivils i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.10.1) böransökningsavgifterna i den summariska processen normall faktureras i efterhand.I de fall kronofogdemyndigheten ändå kräver förskottsbetalning, tillämpas reglemaom föreläggande och avvisning i första stycket. Regler om utsökningsavgifterfinns i UB och i förordningen (1981:1185) om utsökningsavgifter. Ansökningenskall också avvisas, om den avser en åtgärd som inte omfattas av denna lageller om del finns något annat hinder mot all ansökningen las upp. Medani 20 § behandlas avvisning av en ansökan på gmnd av formella brister, tas iförevarande paragraf upp frågan om avvisning på gmnd av brister av mermateriell natur. Ansökningenskall sålunda avvisas om den avser en åtgärd som inte omfattas av den nyalagen. Som exempel kan nämnas att ansökningen gäller en fastställelsetalaneller ell indisposilivl rättsförhållande. En ansökan om särskild handräckningkan avvisas med stöd av förevarande paragraf, om det framgår all yrkandetavser en åtgärd som faller utanför tillämpningsområdet för särskildhandräckning Gfr specialmotiveringen tilll5§). Ansökningenskall också avvisas, om del finns något annal hinder mot all den las upp.Kronofogdemyndigheten skall la upp frågan om avvisning endast om det finnsnågon särskild omständighet som föranleder det, t. ex. när det av ansökningenframgår alt skyldigheten för svaranden atl fullgöra betalning eller annal ännuinte har inträtt eller all saken är föremål för tvist vid dom.stol eller redanär avgjord. Saknas uppgift om förfallodagen, skall kronofogdemyndigheten föratt få underlag för sin bedömning av avvisningsfrågan begära atl ansökningenkompletteras. Kronofogdemyndighetemasprövning av ansökningama bör göras så enkel som möjligt. På gmnd härav bör alla bestridanden behandlas lika, oavsett sitt innehåll. Härav följer alt någon särbehandling i del nu diskute rade hänseendet inte kan ske av sådana beslridanden som innehåller en invändning hänförlig lill processfömtsältningarna. Om sålunda svaranden 114 isitt bestridande hävdar all det finns något hinder enligt förevarande Prop.1989/90:85 paragraf mot atl ansökningen las upp, skall kronofogdemyndigheteninte själv ta ställning lill frågan om avvisning av ansökningen utan överlämnamålet lill tingsrätt, om sökanden begär del (36 §). Detta gäller även om dethinder som svaranden åberopar kan anses ha framgått redan av ansökningen menmyndigheten ändå tagit upp denna. Det ankommer sedan på tingsrätten all laställning till avvisningsfrågan. Om rätten kommer fram lill att avvisning intebör ske och svaranden inte yttrat sig i sak i målet hos kronofogdemyndigheten,får målet trots detta även fortsättningsvis handläggas hos tingsrätten. Detnu sagda gäller endast bestridda mål. Har däremoi något regelrätt bestridandeinte skett, kvarstår kronofogdemyndighetens skyldighet all vid bristande processfömtsällningaravvisa ansökningen även i del skede av handläggningen då del är aktuellt attmeddela utslag i målet. Återkallarsökanden ansökningen, skall målet avskrivas. Omsökanden återkallar ansökningen, skall kronofogdemyndigheten avskriva målet.Det gäller oavsett på vilket stadium återkallelsen sker. Svaranden har alltsåingen rätt atl få saken prövad i målet, på något sätt som motsvarar 13 kap. 5 §RB. I mål om särskild handräckning kan dock svaranden i avskrivningsbesluleltillerkännas ersättning för sina kostnader (47 §). Avseråterkallelsen endast en viss del av målet, torde del i allmänhet inte varabehövligt med något särskilt avskrivningsbeslul. Detfinns inget formellt krav på all återkallelse i mål enligt denna lag skall varaskriftlig, men självfallet är det från flera synpunkter lämpligast all återkallelsensker skriftligen. Ogrundadeeller obefogade anspråk 23 § Omdet kan antas all sökandens yrkande i etl mål om betalningsföreläggande ellervanlig handräckning är ogmndal eller obefogat, skall ansökningen behandlas somom svaranden bestritt den. Ettyrkande om ersättning för åtgärder som avses i 2 eller 3 § lagen (1981:739) omersättning för inkassokoslnader m.m. skall alllid antas vara ogmndal ellerobefogat, i den mån ersättningen inte kan utgå enligt den lagen. Iparagrafens första stycke behandlas den situationen all sökandens yrkande i ett mål om belalningsföreläggande eller vanlig handräckning kan antas vara ogmndal eller obefogat. Den föreslagna föreskriften avser all tillgodose intresset att utslagen i den summariska processen är materiellt riktiga så långt det är möjligt utan all kronofogdemyndigheterna åläggs att ingående materiellt pröva sökandens anspråk. Meningen är att 115 regeln skall IräflFayrkanden som redan vid en översiktlig kontroll verkar Prop. 1989/90:85ogrundade eller obefogade. Normallkan ell mål överlämnas lill tingsrätt först sedan föreläggande för svarandenalt yttra sig har utfördals. skall alltså normall intesjälv la initiativet till ell överlämnande. Förevarande paragraf utgör del endaundanlaget från den regeln. vid sin granskning av ansökningen kommer fram till alldel kan antas alt sökandens yrkande är ogmndal eller obefogat, får myndighetensjälvmant la upp frågan om överlämnande lill tingsrätt ulan all först utfärdaföreläggande för svaranden enligt 25 §. får ocksåsjälvmant ta upp samma fråga, om det senare under handläggningen kommer allframstå som antagligt all yrkandet är ogmndal eller obefogat.