prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — I tabell 9.12 redovisas fördelningseffekterna avskattereformen när hushällen i stället uppdelas i deciler efter hushålletsbruttoinkomst i förhällande till hushållets storlek. Bruttoinkomsten mätsdärvid som summan av lön, företa-garinkomst, inflationskorrigerad inkomst avkapital och inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet samt transfereringan Vid denna uppdelning får alla deciler utom den första höjdreal disponibel inkomst. Som diskuterats ovan består den första decilen tillstor del av hus-häll som endast tillfälligtvis har låga inkomster medan hushållmed läg timlön och normal arbetstid hamnar i högre decilenSysselsättningsgraden i den lägsta decilen är ännu lägre vid denna uppdelningefter bruttoinkomst än vid uppdelning efter ekonomisk standard i tabell 9.11. Förutomför den första decilen är ökningen av den disponibla inkomsten ganska jämnt fördelad även vid denna uppdelning. Den högsta decilen får en förhållandevis liten förbättring ocksä vid denna uppdelning. Även detta -ror Tabell 9.12 Förändring av real disponibel inkomst genomskattereformen när hushållen uppdelas efter bruttoinkomst i förhållande tillhushållets storlek, . Genomsnittlig disponibel inkomst för en ensamstående utan barn i resp. decilgn (2) decilen 2:a decilen 3:e decilen 4:e decilen 5:e decilen 41 700 69 300 80 600 88 800 97 500 -0,2,2, -2,1,2,2, 6:e decilen 7:e decilen 8:e decilen 9:c decilen 10:e decilen 106 600 114 500 124 900 138 600 197 800 1,2,3,3, 2,3,1, De två högsta percentilerna resultat visar att de föreslagna mera likformiga reglernaför inkomstberäkning och avdrag har särskilt stor betydelse för de hushåll somhar de högsta inkomsterna. Bäde tabell 9.11 och tabell 9.12 visar att de tvåprocent som har de allra högsta inkomsterna får betala sina egnaskattelättnaden 9.7.6 Uppdelning efter förmögenhet Nuvarande kapitalinkomstbeskattning har bidragit tillstora förmögenhetsskillnader genom att kapitalinkomster varit lågt beskattadesamtidigt som ränteutgifter varit avdragsgilla mot en ofta hög marginalskatt.En fördelningspolitiskt intressant fråga är därför vilket utfallskattereformen ger för hushåll med ohka förmögenhet. Resultaten i dettaavseende redovisas i tabell 9.13. Tabell 9.13 Förändring av real disponibel inkomst genomskattereformen när hushållen uppdelas efter förmögenhet, . Förmögenhet,kr. 0 - 200 000 200 000- 400 000 400 000 - 600 000 600 000 - 800 000 800 000 - 1 000 000 3,2,2,1, 3,3,2, 1 000 000 - Somframgår av tabellen ökar den disponibla inkomsten mest för hushåll Prop,1989/90:110 med förhållandevis små förmögenheter medan de allra rikastehushållen får sänkt disponibel inkomst. Skattereformen och då särskiltövergången till en mera likformig beskattning av kapitalinkomster bidrarsåledes till en jämare förmögenhetsfördelning. 9.7.7 Uppdelning efter hushållstyp Resultaten vid en uppdelning av hushållen efterhushållstyp redovisas i tabell 9.14. Tabell 9.14 Förändring av real disponibel inkomst genomskattereformen för olika hushållstyper, . (Resultat inom parentesavser barnbidrag på .) (1) (2) (3) 2,6, O barn 1,9(1,9)% Ibarn 6,2(5,7)% minst 2 barn 7,0 (6,0) % 0 barn 1,5(1,5)% 1 barn 2,5 (2,2) % 2 barn 2,9 (2,3) % minst 3 barn 4,4 (3,4) % SAMTLIGA 2,3(2,1)% 2, Som framgår av tabellen leder skattereformen till enförhållandevis stor förbättring för hushåll med barn och särskilt för hushållmed flera barn avseende det genomsnittliga utfallet , 1992 och 1993.Detta beror på den kraftiga ökningen av barnbidraget i kombination med höjdabostadsbidrag. Även vid det lägre barnbidraget på 9000 kn får hushållmed barn ett något bättre utfall än hushåll utan barn. 9.7.8 Uppdelning efter boendeform Tabell 9.15 Förändring av real disponibel inkomst genomskattereformen när hushållen uppdelas efter boendeform, . Hyreslägenhet Bostadsrätt Egnahem Övriga Hushåll i egnahem får i genomsnitt en något lägre ökningav den disponibla inkomsten än övriga hushåll. En förklaring är att de höjda taxeringsvärdena inräknas som en del av skattereformen och dess finansiering trots 537 att taxeringsvärdena skulle ha ökat även vid frånvaro aven skattereform. 1989/90:110 Minskningen av skattelättnaden förränteavdrag till fär ocksä ett förhållandevis stort genomslag för hushålli egnahem eftersom denna grupp har förhållandevis stora lån. 9.7.9 Uppdelning efter region Tabell 9.16 Förändring av real disponibel inkomst genomskattereformen när hushållen uppdelas efter region, . H-region (1) Södra mellanbygden Norra tätbygden Norra glesbygden Som framgår av tabellen ger skattereformen en likartadökning av den disponibla inkomsten i olika regionen är störsti tätbebyggda områden i norra . 9.7.10 Annan förändring av arbetsinkomst före skatt Vid ovan redovisade resultat beaktas att skattereformenleder till en högre total produktion genom effektivitetsvinster och ett störreutbud av arbete och kapital genom antagandet att arbetsinkomsterna före skattökar med en procent. 1 detta delavsnitt redovisas resultat vid alternativaantaganden för förändringen av arbetsinkomsterna före skatt. 1 tabell 9.17 redovisas fördelningseffekterna närarbetsinkomsterna före skatt antas vara oförändrade. Som nämnts ovan ger dettadock en missvisande bild av skattereformen, eftersom man därmed bortser fråndet produktionstillskott som uppkommer genom att skattereformen leder till enmera välfungerande ekonomi. Som framgår av en jämförelse mellan tabell 9.17 och 9.11är den genomsnittliga inkomstökningen betydligt lägre när arbetsinkomsternaföre skatt antas vara oförändrade. 1 tabell 9.18 redovisas slutligen utfallet när arbetsinkomsternaföre skatt i stället ökar . Som diskuteras närmare av RINK kandetta vara ett rimligt antagande avseende storleken pä produktionstillskottetpå lång sikt genom ett ökat utbud och en samhällsekonomiskt mera effektiv användningav arbete och kapital. Tabell 9.17 Förändring av real disponibeJ inkomst genomskattereformen när hushållen uppdelas i deciler efter ekonomisk standard, 20-64år, ingen ökning av arbetsinkomster före skatt. resp. decilgrupp, kr 2;a decilen Tabell 9.18 Förändring av real disponibel inkomst genomskattereformen när hushållen uppdelas i deciler efter ekonomisk standard, 20-64år, ökning av arbetsinkomster före skatt. Genomsnittl inkomst för t stående utan ig disponibel in ensam-barn i resp. decilgrupp, kr (2) decilen 2:a decilen 3:e decilen 4:e decilen 5:e decilen 39 400 68 500 79 200 89 100 97 700 1,4,4, 6:e decilen 7;e decilen 8:e decilen 9:e decilen 10:e decilen 106 -500 115 400 126 900 142 700 210 300 De två högsta percentilerna Som framgår av tabellenkan skattereformen leda till betydande förbättringar på lång sikt för samtligadecilen Som framgår av tabell 9.9 beräknas skattereformen ge ennettobudgetförstärkning på 11 miljarder kn på läng sikt, vilket därtill skaparutrymme för en ökning av offentliga utgifter eller för sänkta skatten avspeglar det förhållandet att den totala produktionens storlekbestämmer utrymmet för privat och offentlig konsum- Skattereformen kanväntas leda dll förbättringar genom en ökning av Prop. 1989/90:110 dettotala utrymmet för privat och offentlig konsumtion. Sammanfattningsvisvisar dessa beräkningar att de nu föreslagna förändringarna, liksom densamlade skattereformen, ger en förhållandevis jämnt fördelad ökning av dendisponibla inkomsten när hushållen uppdelas pä olika sätt. Skillnaderna iutfall för olika socioekonomiska grupper och för olika inkomstgrupper är mycketbegränsade, särskilt jämfört med vad som skulle ha varit fallet vid en isoleradmarginalskattesänkning. Detjämna utfallet beror på att sänkningen av marginalskatterna kombineras medlångtgående åtgärder som skapar motverkande fördelningseffekter, främst genomövergäng dll en väsentligt mera likformig beskattning med restriktivaavdragsregler, genom det förhöjda grundavdraget för låg- och mellaninkomsttagaresamt genom kompletterande fördelningspohtiska åtgärden 9.8 Vissa andra ekonomiska effekter Somframgår av ovanstående redovisning är skattereformen finansierad på kort siktnär hänsyn tas till skattereformens dynamiska effekter pä ett förhållandevisförsiktigt sätt. Skattereformen innebär emellertid en överflyttning avskatteuttaget från hushällssektorn till företagen genom en breddad bas försocialavgifter, genom införande av särskild löneskatt för bl.a. pensionspremiersamt genom beskattning av pensionsfonden Skattereformen beräknas därför ge ettbetydande tillskott dll hushållens disponibla inkomst vid i övrigtoförändrade förhållanden som företagens kostnader ökan 9.9 Utvärdering av skattereformen Denföreslagna skattereformen är mycket omfattande och kommer att påverkahushällens och företagens ekonomiska situation och förändra ekonominsfunktionssätt pä ett i många avseenden genomgripande sätt. Konsekvenserna avreformen måste därför följas noggrannt. Det gäller särskilt effekterna päinkomst- och förmögenhetsfördelningen men också effekterna påarbetskraftsutbud, sparande, ekonomisk dllväxt etc. Skattereformenbör därför följas upp med en bred utvärdering av reformens effekten Därtill bördataunderlaget för utvärdering av reformens effekter förbättras, både genomsärskilda undersökningar samt genom förbättring av den reguljära statistiken. 10 Avslutande synpunkter Prop. Jag har i denna proposition redovisat mina förslag tillhur ett reformerat inkomstskattesystem enligt min mening bör utformas. Jagkommer senare denna dag att lämna motsvarande redogörelse för de indirektaskatternas område. Sammantaget är detta skattereform. Det är minövertygelse att det nya skattesystemet ger en god grund för ökad ekonomisktillväxt och för säkerställandet av det svenska välfärdssamhället. Skattereformen innebär genomgripande förändringar förenskilda, företag och andra sammanslutningar, kort sagt för hela det svenskasamhället. Förväntningar knyts till att reformen i ett antal väsentligahänseenden skall positivt påverka samhällsekonomin som den skallbidra till att de fördelningspolitiska målen uppfylls. Det är därför väsentligtatt reformen följs upp och att dess effekter analyseras ingående. Jag hartidigare nämnt att en brett upplagd ekonomisk utvärdering bör komma till stånd. Reformen har emellertid också särskilda effekter inomvissa avgränsade sektorer av samhällslivet. Även dessa bör bli föremål föruppföljning. Detta gäller t.ex. de ideella folkrörelserna såsom idrottsrörelsenoch handikapprörelsen. Många av de regelförändringar som jag redovisarpåverkar deras betingelser - vissa positivt medan andra har negativa effekteri form av ökade kostnaden Enligt min mening bör därför skattereformens effekterför folkrörelserna följas upp med särskild uppmärksamhet. Skulle det vid ensådan genomgång visa sig att icke avsedda effekter uppkommer bör självfalletmotverkande åtgärder vidtas. Dessa bör redovisas senast i budgetpropositionen.Samtidigt vill jag framhålla att man mäste se till helhetsbilden när man bedömerutfallet. Inom vissa områden krävs kompletteringar av de förslag jagredovisat eller ytterligare utredningsarbete. Jag har berört dessa områdenunder resp. avsnitt och får därför hänvisa till vad jag i dessa delar tidigareanfört. 41 1989/90. Nr 110 Del 1 11 Upprättade lagförslag Prop. 1989/90: no I enlighet med vad jag nu anfört har inomflnansdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändringi lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 4. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 5. lag omskatteutjämningsreserv, 6. lag omåterföring av obeskattade reserver, 7. lag om ändringi lagen (1989:1046) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 8. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 9. lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgiften 10. lag om särskild löneskatt, 11. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 12. lag om avkastningsskatt päpensionsmedel, 13. lag om skatt på vissapremiebetalningar, 14. lag om ersättningsfonder, 15. lag om ändring i lagen (1967:94) omavdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning, 16. lag om ändring i bokföringslagen(1976:125), 17. lag om ändring ijordbruksbokföringslagen (1979:141), 18. lag om ändring i lagen (1982:1193)om skattereduktion för fackföreningsavgift, 19. lag om nedsättning av vissaunderhållsbidrag, 20. lag om ändring i utsökningsbalken, 21. lag om ändring i lagen (1984:947)om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i , 22. lag om ändring i lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring, 23. lagom ändring i lagen (1989:1023)om upphävande av lagen (1966:172) om avdrag för avskrivning på skeppskontraktm. 24. lag om ändring iutsökningsregisterlagen (1986:617), 25. lag om ändring i lagen (1987:813)om homosexuella sambor, 26. lag om ändring i lagen (1988:847)om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande, 27. lag om skatt på ränta påskogskontomedel m.m., 28. lag om ändring i skogskontolagen(1954:142), 29. lag om ändring i lagen (1986:492)om tillfälliga regler för insättning på skogskonto, 30. lag om ändringi lagen (1979:611) om upphovsmannakonto, 31. lag omupphävande av lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst, 32. lag omupphävande av lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt, 33. lag omupphävande av lagen (1960:63) om förlustavdrag, 34. lag omupphävande av lagen (1982:336) om avdrag för utdelning på icke börsnoterade akder, Prop. 35. lag om upphävande av lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, 36. lag om upphävande av lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, 37. lag om upphävande av vissa fondförfattningar, m. m., 38. lag om upphävande av lagen (1954:40) om särskild fartygsfond, 39. lag om upphävande av lagen (1967:96) om särskild nyanskaffningsfond, 40. lag om upphävande av lagen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringenför avsättning till fond för återanskaffning av fastighet, 41. lag om upphävande av lagen (1981:296) om eldsvådefonder, 42. lag om upphävande av förordningen (1960:659) angående beskattning avränta å svenska statens sparobligationer, 43. lag om upphävande av lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer, 44. lag om upphävande av lagen (1972:128) om skattefrihet vid premieringav sparande, 45. lag om upphävande av lagen (1982:2) om uppfinnarkonto, 46. lag om upphävande av lagen (1989:1021) om särskilda regler för nedskrivningav lager m.m., 47. lag om avdrag för bidrag till Stiftelsen . Förslagenunder punkterna 16, 19. 20, 24 och 25 har upprättats i samråd med chefen förjustitiedepartementet. Förslagetunder punkterna 79, 11 och 22 har upprättats i samråd med chefen för . Förslagenunder punkterna 15, 42 och 47 är enligt min mening inte av sådan beskaffenhetatt lagrådets hörande erfordras. Yttrande över dessa förslag har därför inteinhämtats. 12 Specialmotivering Prop. 12.1 Kommunalskattelagen (1928:370) Andra och tredje styckeiui motsvaras av första och andrastyckena av de nuvarande anvisningarna till paragrafen. För skattskyldig sotnär bokföringsskyldig enligt BFL kotntner beskattningsåret att utgöras avkalenderår om inte den skattskyldige erhållit medgivande enligt 12 S andrastycket BFL att tillätnpa brutet räkenskapsår. För den som är skyldig att föraräkenskaper enligt JBFL kommer beskattningsåret undantagslöst att sammanfallamed kalenderår. Nuvarande fjärde stycket i anvisningarna behövs inte i detnya systemet. Nuvarande tredje och fetnte styckena av anvisningarna har inteheller tagits upp i den nya lydelsen av paragrafen. Detta innebär inte någonändring i sak. Det nu föreliggande förslaget till ändringar i 3 S skiljersig från det i lagrådsremissen. Till bestiinunelsen har av redaktionella skäl överförts enbestämmelse från 64 § med en hänvisning till en definition ifastighetstaxeringslagen om vem sotn anses likställd med ägare. Bestämmelsen, som ar ny (förutvarande 5 S har tidigareupphävts), innehåller en definition som iir avsedd att särskiljaprivatbostadsfastighet från näringsfastighet. Den motiveras utförligt i denallmänna motiveringen (avsnitt 7). Lagrådet har föreslagit att begreppet privatbostad i paragrafensförsta stycke i dess lydelse enligt lagrådsremissen byts ut tnot ordetprivatbostadsfastighet. 1 de följande styckena i förslaget får nämligenbegreppet privatbostad en annan och vidare innebörd där det talas omprivatbostad i form av stnåhus och bostadsrättslägenhet. Enprivatbostadsfastighet skulle således enligt lagrådets förslag till definitionvara småhus med tnark som utgör småhusenhet, stuåhus tried tillhörandetotntmark pä lantbruksenhet samt även innefatta småhus pä annans tnark underförutsättning att småhuset är en privatbostad. Diirmed ingär i definitionenockså småhus som egentligen är lös egendom. Detta överensstämtner även med detsynsätt soiu görs i fastighets-taxeringssatnmanhang. Likaså är termerna småhus,småhusenhet och lantbruksenhet hämtade frän fastighetstaxeringen. Definitionenhar andråts i klargörande syfte pä i huvudsak det sätt som framgår av lagrådetsyttrande. Sotn privatbostad räknas också enligt paragrafens/yVV/Y/cstycke bostads rättslägenhet under vissa förutsättningar Det förhållandet att de enskilda bostadsrättsiägenheterna i ett flerfamiljshus är privatbostad för resp. inne havare innebär inte att bostadsrättsföreningens fastighet av denna anledning skall ha karaktären privatbostadsfastighet. Ett bostadsföretags fastighet är alltid att betrakta som näringsfastighet. Anknytningentill begreppet lantbruksenhet innebär att det endast är i Prop. 1989/90:110Sverige belägna bostäder pä jordbruksfastighet som bryts ut ur näringsverksamhetenför att utgöra privatbostad. En i utlandet belägen jordbruksfastighet bördärför i sin helhet betraktas som näringsfastighet vid beskattning här iSverige. Bedömningen av om en bostad utgör privatbostad eller ingäri näringsverksamhet bör ske för varje kalenderår med hänsyn till förhållandenavid utgången av året. I förhållande till iagrädsretnissen har därför denändringen vidtagits i paragrafens sista stycke, att orden"beskattningsårets utgång" utbytts mot "kalenderåretsutgång". Om, vilket undantagsvis kan förekomma, en fysisk person eller ettdödsbo tillämpar brutet räkenskapsår för närings-verksatnhet kan således enbostad kotntna att inga i näringsverksamheten för den del av räkenskapsåret somhänför sig till ett visst kalenderår men inte för den del av räkenskapsåret somhänför sig till det närmast föregäende eller följande kalenderåret. Vidare har tillagts att det är förhållandena påöverlåtelsedagen som skall vara avgörande i det fall bostaden överlåtits underåret. Såsom lagrådet har anfört kan det i vissa fall uppstå svårigheter vidavgörande av om bostaden vid överlåtelsetidpunkten varit att anse somprivatbostad eller inte. Enligt förslaget är det nämligen tillräckligt attbostaden är avsedd för permanent-eller fritidsboende förägaren/nyttjanderättshavaren eller honom närstående för att bostaden skallräknas soin privatbostad. Den omständigheten att bostaden varit uthyrd underlängre tid hindrar i och för sig inte att bostaden alltjämt räknas somprivatbostad, otn upplätaren avser att längre fram använda den som permanent-eller fritidsbostad för egen räkning eller för närstående. Omständigheterna idet enskilda fallet bör fä avgöra om bostaden skall räknas som privatbostadeller inte i en sädan situation. En schablonregel sotri föreslås i 25 och 26 §SSIL vid realisationsvinstbeskattningen för näringsfastigheter ochbostadsrätter i näringsverksamhet innebär dessutom att effekterna av eventuellatillämpningssvårigheter blir mindre framträdande. Det permanentbostadsbegreppsom används för att avgöra om den mest för-tnånliga schablonregeln fär användasvid realisationsvinstbeskattningen är inte synonymt ined begreppet privatbostadenligt denna paragraf. Som framgått av avsnitt 2 skall det vid beskattningen tillkommunal inkomstskatt endast finnas två inkomstslag: inkomst avnäringsverksamhet och inkomst av tjänst. Som framgår nedan skiljer sig det nu föreliggandeförslaget på några punkter från förslaget i lagrådsreitiissen. I övrigt harparagrafen - frånsett en ändring av redaktionell natur- utformats enligtlagrådets förslag. Enligtförsta meningen i föista stycket skall för inkomst av näringsverk samhet inkotnsten av varje förvärvskälla beräknas för sig. Detta innebär ingen ändring i förhållande till gällande ordning. Reglerna om indelning i förvärvskällor har däremot fått en annan utformning än den nuvarande. Vid ,,. bedömning av om en skattskyldigs verksamheter utgör eneller flera för- Prop. 1989/90:110 värvskällor görs skillnad mellan aktivoch passiv näringsverksamhet. Enligt andra stycket bildar verksamheter som utgör aktivnäringsverksamhet tillsammans en förvärvskälla. Från denna regel anges tvåundantag. Det första undantaget - sotn inte tagits upp ilagrädsremissen - avser aktiv verksamhet som tidigare utgjort passiv verksamhet.Finns det i en sädan verksamhet ackumulerade underskott frän den passiva tidenutgör verksamheten alltid en särskild förvärvskälla. Bestämmelsen motiveras avatt förbudet att kvitta underskott i en förvärvskälla mot överskott i en annanförvärvskälla annars skulle kunna kringgås. Det andra undantaget avser litterär, konstnärlig ellerdärmed jämförlig verksatnhet. Regeln har betydelse för möjligheten att dra avunderskott av sådan verksamhet från intäkt av tjänst (33 § 3 mom.). 1 fråga om passiv näringsverksamhet bildar enligt tredjestycket varje verksamhet en förvärvskälla för sig. 1 fjärde stycket anges till att börja med att verksamhetersom har naturiig anknytning till varandra behandlas som en enda verksamhet. Medverksamhet förstås summan av aktiviteter av en enhetlig beskaffenhet, t. ex.detaljhandel i en viss bransch, industriell tillverkning av visst slag,jordbruk, fiske, fastighetsförvaltning. Som exempel pä verksamheter som harnaturlig anknytning till varandra kan nämnas aktivt bedrivet jordbrukkombinerat med upplåtelse av avverkningsrätt till skog, utarrendering av engrustäkt och uthyrning av fritidsbostäder. Om en skattskyldig som bedriverkonsultverksamhet investerar i en andel i ett skepp eller ett leasingobjektföreligger däremot skilda förvärvskällon En verksamhet utgör aktiv näringsverksamhet om denskattskyldige i inte oväsentlig omfattning arbetat i verksamheten. I detmotsatta fallet utgör verksamheten passiv näringsverksamhet. Kravet päaktivitet innebär i normalfallet att den skattskyldige skall ha ägnatsysslorna i verksamheten minst en tredjedel av den tid som åtgår för en vanliganställning på heltid. Detta krav fär i vissa fall jämkas med hänsyn tillomständigheterna. En person som vid sidan av en anställning bedrivernäringsverksamhet som i huvudsak baseras på hans egen arbetskraft får såledesregelmässigt anses uppfylla aktivitetskravet. Detta gäller däretnot intebeträffande verksamhet med en betydande balansomslutning. 1 fråga om t. ex.förvaltning av egna fastigheter bör således arbetsinsatsen motsvara minst entredjedel av arbetstiden i en heltidsanställning för att verksamheten skallvara att hänföra till aktiv närings-verksatnhet. Självständig näringsverksamheti utlandet utgör alltid passiv näringsverksamhet. Femtestycket avser förvärvskälleindelningen för verksamhet i handelsbo lag. Här görs i förhällande till lagrädsremissen vissa preciseringan Någon sammanslagning skall aldrig ske av näringsverksamhet som bedrivs i han delsbolaget och av delägaren själv. Verksamheterna skall hos delägaren re dovisas i skilda förvärvskällon Det gäller även om delägaren deltar i handels bolagets verksamhet och verksamheten därför för hans del klassificeras som aktiv näringsverksamhet som han utanför bolaget bedriver aktiv näringsverksamhet. I det fallet beskattas alltså delägaren för mer än en för värvskälla avseende aktiv näringsverksamhet. Denna situation uppkommer 646 också om en skattskyldig aktivt deltar i näringsverksamheti flera handelsbo- Prop. 1989/90:110 lag.