prop · GD0378 · 1989-12-31 00:00:00 — Inom högskolan finns en god beredskap alt deltai utvecklingen av utbildningen och att anordna den. UHÄ hänvisar bl. a. tiU vid universiteten i och genom sammanslagningar skaparnya institutioner för utbildning inom journalistik och masskommunikation. SPKanser all en förbättrad utbildning av tidningsföretagens personal är enkonkurrensneutral åtgärd i den mån den riktas lill hela branschen och inte baralill stödmottagande tidningars personal. SPK anser därför atl det statligastödet bör inriktas på att förslärka berörda högskoleresurser och inte utgåselektivt i branschen. Statskontoret, som tillslyrker all en del avutvecklingsstödet avsätts för utbildningsinsatser, anser däremoi all lämpligapersoner utkristalliserar sig först efler i yrkeslivet. Den linje somföreträds av dagslidningskommitténs reservanter är därför mer realistisk.Utbildningen av tidningsledare är i första hand en uppgift för branschen. Journalistförbundetanser atl del finns ell stort behov av utvecklad kompelens inom tidningsbranschens olika yrkesområden. särskilt pro blem är att tidningsledare i alltför stor utsträckning rekryterats ulan all de haft någon som helst kännedom om det speciella med ett tidningsförelag. TCO, HTF och förordar etl samlat grepp om alla tidningsanslälldas utbildningsbehov. TCO och HTF anser all en övergri pande högskoleutbildning med den inriktning som kommittén föreslår är viktig. förordar en utbildning i högskolans regi för samtliga tidningsanställda. Utan välutbildade yrkesarbetare i den tekniska produktionen blir det hela en halvmesyr. Förbundet anför alt de resurser 83 somdagstidningskommittén föreslår, 5 respektive 2 milj. kr., inte löser Prop.1989/90:78 branschensövergripande brist på utbildningsresurser. Handels menar att Bilaga 2 enutbildning, med den inriktning som kommittén föreslår, bör komma alladagstidningar till del. Faclu och Konsumentmarknadspress stöder kommitténsförslag men anser sanrlidigl att en satsning på utbildning i tidningsledning även börinkludera fackpressen. Handels och Factu anger sig vara beredda att medverka iutformningen av utbildningen. LOanser atl del praktiskt taget alltid är LO-gmppema som får minst resurser tillpersonalutbildning. Visst kan del vara motiverat att ge ledande befattningshavareen specialanpassad utbildning men det är viktigt att det även satsas på LO-gmpperna.Under en övergångstid kan man möjligen använda presslödsmedd tillutbildningsinsatser. bör dock delta ske över ordinarie utbildningsbudgel..4-pressen anser att presstödet kan användas bättre, även om ettutbildningsstöd fyller en viss funktion. A-pressen föreslår att beloppet förutbildning i stället tillförs driftsstödet. RRVfinner inte tillräckliga skäl för den utvidgning av det statliga presstödet somdet innebär all högst 5 milj. kr. skall avsättas för utbildningsinsatser.Tvärtom bör antalet stödformer inom presstödet begränsas, anser RRV.Föreningen anser alt tidningsbranschens utbildningsbehov börbehandlas inom ramen för del allmänna utbildningsutbudet och inte i samband meddet statliga presstödet. FLT och TU:s reservanter menar att eventuellautbildningsinsatser hellre bör tillföras ordinarie utbildningsinstitutioner, t.ex.Dagspresskollegiet vid . avvisaralt staten skulle medverka i tidningsledares utbildning. Dagstidningskommitténföreslår att samdistributionsrabatten höjs för att säkradistributionssystemets fortbestånd. Antalet rabaltnivåer ökas från tre lillfyra och öresbelopjen på varje nivå höjs. ,, LO och Föreningen tillstyrker förslaget. Presstödsnämndenuppmärksammar dock all kostnaden för sam-distributionsrabatlen blir större än dagstidningskommilténredovisar i betänkandet. Kommittén har inte tagit hänsyn till sill egel förslagatt betrakta varje edition med eget namn som en självständig tidning. Del innebäratl antalet tidningar, och därmed kostnadema, ökar. SPK anför alt systemet med samdistributionsrabattär enkelt och ulan påtagliga nackdelar i konkurrenshänseende. Verket har dockinga särskilda synpunkter när det gäller höjningen av ersättningen. LOunderstryker viklen av att utvecklingen på detta område följs, så atl lämpliga ålgärderkan vidtagas om tendenser lill uppluckring av samdistributionssyslemet skullevisa sig. Föreningen ,, och TU anser att den föreslagna nivåhöjningen sannolikt är för liten för att undanröja hotet all tidningar som är dominerande inom sitt utgivnings område kan få etl bättre ekonomiskt utfall genom att upphöra med sam distribulionen. föreslår en betydligt större höjning av 84 rabattensamt att höjningen träder i kraft möjligt. Tidningstjänst Prop.1989/90:78 AB anser att rabatten bör återges det reella värde den hade för lidningsfö- Bilaga 2 retagen . TU hemställer att rabatten räknas upp med ytteriigare20 milj. kr. till 100 milj. kr. TU har ingen erinran mot alt rabatlskalan delasin i fyra klasser, under fömtsättning alt nyssnämnda kostnadshöjning fördelasså att de angivna öresnivåerna höjs med samma procenttal. A-pressenmotsätter sig en höjning av samdistributionsrabatten om inte den totala ramenför presstödet höjs . Det är inte rimligt atl det generella bidraget,vilket främst kommer de ekonomiskt starka högtäck-ningslidningama till del,ökar på bekostnad av det selekliva driflsbidragel lill de ekonomiskt utsatta lågtäckningstidningama.A-pressen anser att samdistributionen borde kunna fortsätta utan ekonomiskttillskott. Man hänvisar till del starka verbala stöd för samdistribution sombranschorganisationen gett uttryck för. A-pressen föreslår i stället för ökadeanslag en regel om reducerad annonsskatteförmån. Den tidning som bryter sig ur samdistribulionenbör få betala den högre annonsskallen på . HögerpressensFörening finner det omotiverat att höja samdistributionsrabatten eftersomtidningarna vinner på en sådan samverkan även ulan rabatten. Föreningen ansersamtidigt alt samdistributionsrabatten är en principiellt godtagbar stödform,då den är generell och rättvis. Även TU:s reservanter motsätter sig en höjningav samdistribulionsrabalten. Man anser alt regelsystemet för rabatten börändras så alt fria affärsuppgörelser mellan tidningama möjliggörs. FLT"menar att samdistributionsrabatten helt bör utgå ur presstödet. Del är intetillflödet av mera stödpengar som avgör om samdistributionen skafi överlevaeller inte, utan möjlighetema atl lokalt och regionalt kunna anpassa organisationsstmkluroch aflförsvillkor. I den händelse all samdistributionsrabatten ändå kommer atlhöjas, instämmer FLT i ledamoten reservation till kommitténsbetänkande om atl ett maximibelopp på 4 milj. kr. bör sältas för enskildatidningar. Kommitténanger alt samdistribulionsföretagen får anlita en underentreprenör, somexempelvis ell tidningsföretag eller ett företag som ingår i en koncem med etttidningsföretag, om presstödsnämnden och alla berörda tidningar godtarförfarandet. TU framhåller i sammanhanget vikten av att formema för samdistribulionenär sådana alt de tillgodoser alla deltagande tidningars intressen. A-pressenförordar en regeländring. Man motsätter sig atl samdislributionsföretaganlitar det stora tidningsföretaget på orten som underentreprenör. Alldistributionspersonal bör vara anstäUd direkt av distributionsföretaget. Möjlighetematill insyn och påverkan bör vara likvärdiga för alla tidningsförelag somanlitar dislributionsförelagel. Factuoch Konsumentmarknadspress yrkar alt dagspressens distributö rer medges att IräflFa avtal om fysisk samdislribulion även med tidningar som ej erhåller samdislributionsrabatt. Man finner del orimligt om press som inte omfattas av denna stödform kategoriskt utestängs från fysisk samdislribulion med dagstidningar även om det skulle vara av ekonomiskt intresse för alla parter. Swedma, som anser atl annonser och andra reklam medier skall kunna tillhandahållas under samma konkurrensbetingelser, förordar alt avsändare och medier bör behandlas lika vad gäller bl.a. 85 distributionskostnader.Presstödsnämnden hänvisar lill förslaget om dags- Prop. 1989/90:78tidningsdefinition som utesluter tidningen . Som nuvaran- Bilaga2 de bestämmelser för samdistributionsraballen är konstmerade skulle DagensIndustri inte bara gå miste om samdistributionsrabatten utan också möjlighetenall samdistribueras med andra morgontidningar. Syftet med den bestämmelsen är atlutesluta annonslidningar. Nämnden föreslår atl detta beaktas i den fortsattabehandlingen av kommitténs förslag, så alt inte det snävaredagstidningsbegreppet resulterar i all uteslängs från samdislribulionmed övriga morgontidningar. Faktaunderlag, uppföljning m.m. Dagstidningskommilténföreslår all en dalabas upprättas hos uppgifter om tidningsföretagen. stöder förslaget ochtillägger all den av nämnden utgivna Dagspressrapporten bör ges ut även ifortsättningen och dessutom kompletteras med uppgifter om förändringar i tidningsägandel.Statskontoret anser att förslaget ligger i linje med kraven påstatsförvaltningen i övrigt. När nu kommitténs arbete är slutfört finns deläven anledning all aktualisera presstödsnämnden i den diskussion somstatskontoret tidigare fört om en samordning av de s. k. små mediemyndighetema.Föreningen finner det angelägel alt ett statligt organ nogaföljer utvecklingen på dagspressens område. 27 /26 // 57 /56 / 1989/90:78 Bilaga 3 Skala 1.5 500 000 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ ... 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 3 1 Inledning ...................................................... 3 2 Presspolitikens fömtsättningar............................. ... 4 2.1Mångfald och konkurrens.............................. ... 4 3 Tidningsbranschensutveckling............................ ... 5 3.1 Marknadsutveckling,annonskonjunktur m. m..... ... 5 3.2 Teknisk utveckling....................................... ... 5 4 Definitioner..................................................... ... 7 4.1 Dagstidningsbegreppet................................. ... 7 4.2 kan särskiljas (editionsregler) 9 5 Driftsstöd....................................................... .. 12 5.1 Stödformens aUmanna inriktning..................... .. 12 5.2 Driftsstödets storiek .................................... .. 14 5.3 Allmänt driftsstöd tifi hög-ochmedelfrekventa tidningar ... 15 5.3.1 Kvalifikationskrilerier............................... 15 5.3.2 Ny beräkningsmetod ............................ .. 17 5.3.3 Bidragssals för högfrekventastorstadstidningar 18 5.3.4 Bidragssats för andra högfrekventaoch samtliga medelfrekvenla tidningar 19 5.4 Allmäntdriftsstöd till lågfrekventa tidningar 19 5.4.1 Kvalifikationskrilerier............................... .. 19 5.4.2 Beräkningsmetod och stödbelopp ............ 22 5.5.1 Begränsat driftsstöd ............................. 23 5.5.2 Driftsstöd i särskilda fafi......................... 25 5.6 Avveckling av driftsstöd................................ .. 28 5.7 Reduktion av stödbelopp i särskildafall m. m..... .. 28 5.7.1 Företag med särskilt godaresultat............ .. 29 5.7.2 Vinstutdelning...................................... .. 30 5.7.3 Panlförskrivning..................................... .. 31 5.7.4 Möjligheten alt hålla innebeviljat driftsstöd .. 31 6 Utvecklingsstöd............................................... .. 32 6.1 Inledning och allmänna gmnder....................... .. 32 6.2 Stöd till förpressinvesteringar......................... .. 35 6.3 Stöd till samverkan vidgemensamma investeringar i tryckeri-anläggningar 37 6.4 Stöd lill samverkan genom legotryck................ .. 40 6.5 Stöd till övriga investeringar.......................... 42 6.6 Stöd till utbildning i tidningsledning.................. 43 7 Distributionsslöd ............................................ 44 8 Övergångsbestämmelser.................................... 46 8.1 Övergångsbestämmelser inomdriftsstödet........ 46 8.2 Övergångsbestämmelser inomutvecklingsstödet 47 8.3 Övergångsbestämmelser inom distributionsstödel 48 9 Indirektaförmåner............................................ 48 9.1 Befrielse från mervärdeskatt .......................... 48 9.2 Reducerad reklamskatt.................................. 48 10 Tidningstaxan och postens lidningsrördse.............. 49 11 Samhällsannonsering ........................................ 50. 10 Faklaunderiag, uppföljning m. m......................... 50 Prop. 11 Anslagsberäkningar /91 ......... . 52 och taltidningsnämnden..... . 52 H.Driftsstöd till dagspressen.............................. . 53 H.Utvecklingsstöd till dagspressen ................... . 54 H.Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen . H.Distributionsstöd till dagspressen ................... 56 14 Hemställan...................................................... 56 15 Beslut ......................................................... . 57 1 Dagslidningskommitténssammanfattning av betänkandet (SOU1988:48) Reformerat presstöd...................... 58 2 Sammanställning avremissyttranden över dagslidningskommitténs betänkande (SOU 1988:48) Reformeratpresstöd ............................ 63 3 Indelning av iA-regioner.......................... . 87 Tryckeri, 1989 89