prop · GD03123 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är enligt vår mening interimligt att bara de permanenta sillfiskarena skall vara med och finansiera en PO,som potentieUt kan komma att omfatta alla fiskare, medan andra fiskare harmöjlighet att gå in i organisationen när de fiskar fiskslag som kan geöverskott och ut ur organisationen när de bedömer risken för överskott sommindre. Vivill understryka att det självfallet är den tilltänkta producentorganisationensjälv som bör utforma sina stadgar och närmare regler för medlemskap etc. Detär emellertid av allmänt intresse att regleringens utformning inte innebärbegränsningar för vilka slag av fiskare som får vara medlemmar i . Utredningenföreslår också att framtida lägstapriser gäUer gentemot fiskare, och inte somnu i förstahandsmottagarledet. Vi tillstyrker detta förslag. Vi delar utredningensuppfattning att orienteringspris bör fastställas av den myndighet som äransvarig för regleringen enligt i allt väsentligt samma grunder som inom EG.Det ligger enligt vår uppfattning ett stort värde i att orienteringsprisernaför de fiskslag som omfattas av lägstaprissystemet är anpassade till de prisersom gäller inom EG. En sådan anpassning innebär att svenskfångad sill fårmycket bättre konkurrensförmåga både i förhållande till utländsk sill på densvenska marknaden och på exportmarknaderna. Ett problem i den nuvarande lägstaprisregleringenär ju att lägstapriserna inte är tillräckligt marknadsanpassade utan att vissa kvantitetermåste gå till överskott eftersom säljaren inte kan gå ned till de priser somgäller för t. ex. dansk vara. Orienteringspriset börliksom i EG gälla för , upp till , och baseras bl. a. på defaktorer som utredningen föreslår. Vi delar också uppfattningen att återtagsprisetbör fastställas i relation till orienteringspriset och vara det lägstatillåtna avräkningspriset. Inom vilka gränser återtagspriset bör ligga vill vipå detta stadium inte ha någon bestämd uppfattning om. Det är viktigt att detockså, så som utredningen föreslår, finns ett utrymme för PO att variera återtagsprisetmed hänsyn till sina ekonomiska resurser. Gränserna för återtagspriset börfastställas av den myndighet som är ansvarig för prisregleringen. Detär viktigt att det i detta system finns en tillräcklig flexibilitet och att återtagsprisetalltid är marknadsanpassat. Det måste vara möjligt att un- Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.1 derlöpande är gå in och ändra orienteringspriserna om marknadssituationen ändras.Det kan också behövas vidare gränser för PO att fastställa återtagspriserna förvitfisk än för sill/strömming. För vår del vill viföreslå att fastställandet av orienteringspris och gränserna för återtagspris irelation till orienteringspris föregås av överläggningar med fisket ochbranschen så att alla relevanta faktorer från den aktuella marknadssituationenetc. kan vägas in i beslutet. Närdet gäller överskott vill vi påpeka att det är väsentligt att överskotten intebakvägen kommer ut på marknaden och stör den ordinarie försäljningen. PO bördärför bara få sälja överskott till fiskmjölstillverkning (och eventuelltdjurföda). Detkan finnas skäl inte minst för att underlätta PO:s styrning av fisket - attde kvantiteter som går till överskott betalas med ett lägre pris än det lägstapris som kan förekomma när varan säljs på marknaden. Därför kan det varamotiverat att PO tar ut en större avgift på överskott än på normala landningar.Vi anser att endast en PO bör bildas i . Fiskbranschentillstyrker förslaget om kontraktsfiske. Detta förslag öppnar nya möjligheterför både industrin och fiskgrossisterna att få leveranser som är direktanpassade till deras behov i olika avseenden. Genom att direkt mellan fiskelagoch köpare göra upp om sortering, leveranstid och leveransplats osv. kanonödiga kostnader sparas in och båda parter få en ökad säkerhet. Detta ärgivetvis till fördel för båda parter och innebär en klar rationalisering.Fördelarna av detta kommer givetvis både fiskelag och köpare till godo. Intresseatt få leveranser direkt från fiskare och att kunna komma överens om varansegenskaper och leveranstid etc. gäller inte enbart beredningsindustrin. Detkan finnas intresse också från t. ex. en farskfiskgrossist att påkontraktsbasis knyta kontakt med fiskelag som fiskar vitfisk eller räka och attfå den leveranssäkerhet som ett sådant arrangemang skulle innebära. : Förbundet delar utredningens bedömning att huvuddragen idagens normprissystem inte går att tillämpa fr. o. m. den 1 januari 1994.Direkt prisstöd fr.o.m. detta datum måste enligt kunnakopplas till regionala aspekter. För vissa svaga regioner måste prisstödfortfarande finnas. Utredningen har inte heller föreslagit att dessa skall tasbort. Utredningenföreslår att ett nytt lägstaprissystem och dithörande system med inlösen avöverskott införs. Förbundet kan acceptera att ett nytt lägstaprissystem införstidigast /93, som får träda i funktion som normprissystemetär i funktion. "Tekniska" genomgångar och förslag måste dock görasså att dels båda systemen kan fungera , dels att systemetsjälvständigt skall fungera fr. o. m. . , i huvudsak, utredningens förslag hur detta system skall varauppbyggt. Utredningenhar lagt förslag om en s.k. () som till viss del liknarDanmarks (EG). Det är i detta sammanhang viktigt konstatera att den hårdastekonkurrensen kommer från som bedöms vara det land som ävenefter frihandelns genomförande 1989/90:123Underbilaga 2.1 4 1989/90. 1 saml Nr 123 kommer att konkurrera mestframgångsrikt på den svenska marknaden, i jämförelse med exempelvis EG. Konkurrensförhållandenagentemot och inom EFTA kommer att bli avgörande om vi över huvudtaget skall kunna överleva och utvecklas. Därtill har vattentillgångarsom i sin produktivitet och artsammansättning i grunden "missgynnar"svenskt yrkesfiske. Detta är dock en naturiig förutsättning som vi självfalletinte kan förändra. Utredningen betonar dock endast anpassningen ochkonkurrensvillkoren inom EG, trots att det är inom EFTA som frihandeln skallgälla. Ovanstående sagt utan att slutsatsen får dras att EG just som marknadbetraktad inte är viktig för den totala fiskenäringen. Således måste en framtida"" också väga in vad avser att införa när detgäller lägstaprissystem och vilka beräkningsgrunder systemet skall vila på.Detta är också viktigt eftersom är största importlandet av fisk ochfiskprodukter från EFTA. I detta sammanhang är det också viktigt att ökakunskaperna om EG:s PO-system. Systemen varierar såväl mellan som inom olikamedlemsstater. Utredningenlämnar många frågor obesvarade i sina förslag om ett införande av en"". Att en "PO-modell" enbart skulle omfattasav sill faller på sin egen orimlighet när det gäller styrmöjligheter i fisketoch medlemsanslutningen. EG:s lägstaprissystem innehåller elva olika fiskslag.Eftersom förbundet föreslår att en producentorganisation skall bildas tidigast1992/93, är det en av en rad frågor som måste få anstå innan en total bedömningkan göras. menar dock förbundet att en begränsad neddragning avdagens ca 20 fiskslag och därtill olika sorteringar kan göras. Utredningens förslag omatt de fiskelag, som är medlemmar i och har leveransavtal (medreducerad avgift) med beredningsindustrin, är inte genomförbart om målsättningenskall vara att hela svenska fisket skall vara med i en"". Organisationen skulle bli oerhört svag då ocksåmånga fiskelag, som landar i , skulle välja att stå utanför.Målsättningen för förbundet är att samtliga svenska fiskelag skall vara med ien "" fr. o. m. 1992/93.1 annat fall blir organisationenfullständigt meringslös till avgjord nackdel för de fiskelag, som inte uppvisarstor effektivitet och rationalitet. Detta skulle också motverka förbundets policyatt aktivt medverka till att stärka fisket i utsatta regioner. Förbundethar dock inget emot avtal mellan enskilda fiskare och industrin, så längeavtalen baseras på de regler om lägstapriser som ingår i ett lägstaprissystem.Detta under fömtsättning att fiskarnas ekonomiska föreningars stadgar medgersådana avtal. :Utredningens förslag till nytt lägstaprissystem innebär en återgång till deprinciper som gällde för det regleringssystem som fanns innan normprissystemetinfördes. Vår uppfattning är att det är den fisk som kan säljas som skall gefiskaren en ekonomi och tryggad inkomst. Detta gäller i nuvarande normprissystemgenom att det är de kvantiteter som kan säljas till minst lägstapris somerhåller eventuellt stöd. Vår principiella uppfattning är att detta är detriktiga. Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.1 fisk måste stimuleras.Utredningens förslag innebär en försämring i dessa frågor. Utredningen föreslår attdet nya lägstaprissystemet endast skall omfatta sill/strömming. Swefiskavstyrker detta bestämt och föreslår att i princip de fiskslag som ingåri regleringen även skall vara med i det nya systemet. Utredningen har låst sigi de förhållanden som gäller . All erfarenhet visar attavsättningen på fisk varierar kraftigt mellan olika perioder. Ett system med lägstaprisergällande mot fiskaren har diskuterats . Varje gång det varit aktuellthar det visat sig finnas avgörande skäl emot detta system. Förhållandenavarierar avsevärt runt hela den svenska kusten. 1 de områden där infraktkostnadernaär höga och kvantiteterna av fisk är små kommer det att få stora konsekvenser förberörda fiskare. Det kommer att innebära betydande svårigheter att över huvud tagetsälja fångsterna. Systemet kommer att slå hårt mot det småskaliga fisket iglesbygd varför vi bestämt avstyrker förslaget. De regler som PO beslutarom vad gäller priser, sorteringar m. m. måste ovillkoriigen gälla samtligaleveranser. Det föreslagna systemet med avtal mellan fartyg och industrier ochdär ej gäller innebär en stor risk för hela handeln med fisk iSverige. kommer detta endast att kunna genomföras av de störstafartygen och de mindre kommer att få det allt svårare att avsätta sinafångster. : Vi tillstyrker det föreslagna lägstaprissystemet, men anser att detbör omfatta de viktigaste fiskslagen och inte bara sill/strömming. Vi är ocksåpositiva till att en producentorganisation (PO) bildas av SFR för attadministrera lägstaprissystemet och anser att alla fiskare i princip bör varamed i PO. Vi tillstyrker förslagetom kontraktsfiske utanför prisregleringens ram, där en köpare kan komma överensmed ett eller flera fiskelag om andra villkor än vad som gäller i övrigt. Kooperativa förbundet:Utredningens förslag att särskilda leveransavtal skall kunna träffas mellanfiskefartyg och t.ex. beredningsindustri utanför lägstaprissystemet tillstyrksav KF. Vi förutsätter att det då även skall kunna gälla avtal mellanfiskefartyg och handeln. 1989/90:123Underbilaga 2.1 2.3Producentorganisationen (PO) och dess uppgifter Lägstaprissystemethanteras av en fiskarestyrd PO efter modell från EG. Inomramen för PO hanteras fiskarenas trygghetsförsäkring, utsättning av fisk ochmarknadsåtgärder för fisk. POköper och säljer överskott samt fastställer kvalitetssorterings-bestämmelser. Vidrisk för stora överskott är det PO:s uppgift att styra över fisket till andrafiskslag. : Utredningen föreslår att Svensk fisk ombildas till ett fiskarägtregleringsorgan, s.k. producentorganisation (PO). vill i dettasammanhang erinra om att i det avgivna förslaget till nylivsmedelspolitik har framförts att regleringsföreningamas verksamhet på jordbmketsområde i stort bör upphöra ocn att föreningarnas myndighetsuppgifter skallöverföras tiU jordbmksnämnden. anser inte att medlemskap i enprivaträttslig organisation skall styra om viss person eller företag kan få delav allmänna medel. Utöver denna princip vill jordbmksnämnden redovisa följandenackdelar med förslaget. 1) Det allmännas insyn i verksamheten garanteras bättre med nuvarandeordning. Denna insyn är väsentlig så länge allmänna medel utgår. 2) Fiskerinäringen i vid bemärkelse består inte endast av utförandet av fiskemed olika fartyg utan i olika hög grad också av industri och handel. Risken äruppenbar att avnämarintressena i får alltför dålig möjlighet att varamed och styra fisket mot lönsamhet och fångster som efterfrågas i landet,vilket varit en av utredningens viktigaste utgångspunkter. Detta kan i sin turinnebära att fisket blir än mer beroende av export vilket leder till osäkraavsättningsförhållanden. De delar av näringen som utredningen ansett särskiltvärdefulla att behålla, dvs. kustfisket, skulle därmed riskera att först slåsut. 3) Svensk fisk som organisation har byggt upp en stor erfarenhet av det praktiskahandhavandet av regleringar inom fiskområdet. Denna erfarenhet torde komma attbehövas inte minst mot bakgmnd av både den nationella och intemationellautvecklingen inom området . Jordbruksnämndenskonsumentdelegation: KD avvisar bestämt förslaget att en producentorganisation(PO) skall ta hand om lägstapris- och överskottsregleringen. Att så är falletinom EG kan inte vara anledning nog. KD är av principiella skäl motståndaretill att av staten sanktionerade regleringar handhas av näringen själv. Det ärolämpligt från konkurrenssynpunkt, bl. a. på gmnd av inbyggda risker förmonopolbildning. Statsmaktemahar också haft detta synsätt, som låg bakom bildandet avregleringsföreningarna på jordbrukets område. Det ansågs väsentligt att företaginom reglerad sektor kunde bedömas enligt samma normer och utgångspunkter somnäringslivet i övrigt. Därför borde statligt beslutad marknadsreglering varafristående från näringsutövarna själva och åvila statlig myndighet ellerregleringsföreningar. Pä jordbmkets område går tendensen nu mot attregleringsföreningamas myndighetsutövande verksamhet anses böra överföras tillstatlig myndighet. KDföreslår att hanteringen av lägstaprissystemet för sill får handhas av Svenskfisk (med nuvarande organisation) under sedvanlig övervakning av jordbmksnämndeneller direkt av jordbmksnämnden. Båda dessa organ har rutiner för dylikaregleringar. Näringsfrihetsombudsmannen:En följd av att näringen själv handhar en reglering är att denna kan medverka tillatt samverkan inom branschen Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.1 intensifierasutöver vad regleringsuppgifterna i sig motiverar. Risken förområdesuppdelningar, utjämningssystem, prissamverkan m. m. är uppenbar. NO:serfarenhet av den samverkan som finns inom jordbrukets föreningsrörelse,exempelvis för mejerierna inom Svenska mejeriernas riksförening (SMR), är attkonkurrensen i branschen motverkas och att effektiviteten på marknadendärigenom blir sämre. Dagens situation på jordbruksområdet är ett resultat bl.a.av det stöd samhället givit föreningsrörelsen. Den förda politiken inomjordbrukssektorn är emellertid nu ifrågasatt, och en allmän strävan är i dagatt låta marknadsmekanismen få större utrymme. Att mot den bakgrunden medstatligt stöd tillskapa en eller flera producentorganisationer förfiskenäringen är ett förslag som inte bara är från konkurrenssynpunkt i högstagrad tveksamt, utan som också är motsägelsefullt då utredningen samtidigttalar om att prioritera konsumentmålet och att låta marknadskrafterna råda. EnligtNO:s mening måste också beaktas den konfliktsituation gentemot EFTA-konventionensom ett stöd för uppbyggnad av en eller flera producentorganisationer medför.Konflikten ligger i att ett sådant stöd förmodligen är att betrakta som ettgenerellt stöd till fiskenäringen och därmed också står i strid med tolkningenav art. 13 i konventionen. Visserligen är beslutet angående konventionenstillämpning sådant att statsstöd sorh inte stämmer överens med art. 13 ikonventionen kan fortgå fram till . Men det kan enligt NO:smening ingalunda vara meningen att som ges finna enny form för kanali-sering av statsmedel till fiskenäringen. I stället borde ensuccessiv avveckling av det generella statsstödet inledas för att enanpassning till den ordning för fiskenäringen som kommer att inträda fr.o.m. år1994 skall ske så smidigt som möjligt. Vidarefår regleringen genom att den skall handhas av näringen själv en privaträttsligkaraktär, och beslut som fattas inom dess ram kan därigenom inte automatisktöverklagas hos en myndighet. Utredningen menar att denna fråga får lösas underuppbyggnadsskedet av producentorganisationen. Det tvåprissystem som tillämpatsför mjölkproduktionen i mejeriorganisationens regi utgör dock ett färsktexempel på de svårlösta problem som uppstår, bl.a. när det gälleröverklagandemöjligheterna, då näringen själv handhar en reglering. NOanser att om en prisreglering över huvud taget skall finnas för fisk så skallden handhas av en statlig myndighet, lämpligen , som då skullekomma att handha alla frågor inom fiskeripolitiken. Hur den praktiska hanteringenskall skötas får lösas efter hand. Någon större uppgift vare sig praktiskteller administrativt bör det ju dock inte vara frågan om, då det egentligenendast synes gälla att vid vissa undantagstillfällen gå in och göra stödköp päfiskmarknaden. : SPK:s allmänna inställning är att problem inom ennäring skall lösas sä nära marknaden som möjligt, varför den föreslagnaorganisationsformen enligt SPK kan övervägas. En brist i utredningen är dockatt problem som kan uppstå då producenterna själva administrerar ett statligtstöd inte närmare analyserats. Viktiga frågor kvarstår, t.ex. hur PO:smöjlighet att reglera fiskarnas tiUträde skall be- Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.1 handlas.Problemet med hur offentligrättsliga frågor skall hanteras har Prop.1989/90:123 utredningen emellertid uppmärksammat. Utredningen hänvisar till attdet Underbilaga 2.1 senare problemet kan lösas framtill dess att PO bildas genom att systemet med PO inom EG studeras. : Som fiskindustrins och fiskgrossisternas organisation givetvis berett att ta på sig rollen som företrädareför köparsidan och i denna roll (som köparorganisa-tion, KO) samarbeta med enPO och utgöra dess motpart i förhandlingar om leveransvillkor, kvalitets- ochsorteringsbestämmelser osv. Vi tror att dessa frågor bäst kan lösas iförhandlingar/samarbete mellan två likaberättigade parter med var och en sinklart definierade roU. I sådana förhandlingar bör parterna när så bedömslämpligt ha möjlighet att begära att regeringen eller den myndighet som haransvaret för prisregleringen tillsätter en opartisk ordförande. PObör ha till uppgift att för sina medlemmars, dvs. fiskarenas räkning, administreralägstaprissystemet, styra fisket efter marknadens krav och ta hand om deöverskott som trots detta uppkommer. Styrningen måste rimligtvis ske medgenerella medel inom ramen för prisregleringen. I sista hand kan styrningen t.ex.innebära att PO kungör att den inte vidare tar emot överskott av ett visstfiskslag . PO bör naturligtvis också kunna styralandningarna och rum genom att ange var och när överskott tas emot. Ettstarkt incitament att på detta sätt försöka styra fisket så att överskotten blirså små som möjligt får PO genom att den statliga kompensationen för överskottskostnademastår i relation till överskottens storlek i relation till ilandförd kvantitet.Utan att ta ställning till den detaljerade skalan för kompensationen vill viställa oss bakom principen att genom ekonomiska incitament på detta sättstimulera fisket att fånga och landa det som efterfrågas på marknaden. Enannan viktig uppgift blir att fastställa och kontrollera kvalitets- och sorteringsbestämmelser.I dessa uppgifter liksom när det gäller att styra fisket måste PO hålla närakontakt med köparsidan. Vi delar uppfattningen att PO och köparsidan bör enasi dessa frågor. I den mån enighet inte kan uppnås kan frågan lämpligen förasupp till den myndighet som har att övervaka prisregleringen. Detbör vidare ingå i PO:s uppgifter att i samarbete med köparsidan bedrivainformationsverksamhet och liknande insatser som bedrivs av Svensk fisk och Swefiski syfte att aktivt verka för en ökad fiskkonsumtion. : Utredningen föreslår att SFR skall reglera det friafisket i överensstämmelse med fiskeripolitiken. Utredningen föreslår också attSFR ensamt skall svara för PO:s verksamhet. Förbundetbör ha ett stort inflytande både på fiskeripolitiken och den kontinuerliga tillämpningen av densamma. SFR bör också ha ett påtagligt inflytande i en lägstaprisverksamhet. Vi har dock den uppfattningen att myndighetsutövning inom fiskets område skall utövas av statliga myndig heter, som SFR skall bevaka yrkesfiskarnas intressen. En renod ling av arbetsuppgifterna mellan myndigheter och organisationer gynnar verksamheten. I en framtida "PO" bör, liksom i nuvarande Svensk fiskek. för.,även företrädare för berörda myndigheter och andra intresseorganisationeringå. mening bör Svensk fisk och statens jordbmksnämnd ha ansvar för detnya "PO-systemet" fr.o.m. /93. Pa-rallelU skall normprissystemetvara i kraft fram till utgången av . Fömtom att Svensk fisks stadgarmåste skrivas om kan representationen behöva förändras. : I såväl nuvarande regleringsförening som i den föreslagnaproducentorganisationen (PO) saknas en viktig part. Förstahandsmot-tagarnafinns genom utformningen av Svensk fisks stadgar praktiskt taget interepresenterade. Det är i praktiken förstahandsmottagarna som ansvarar föravsättningen av fångsterna och som därför också styrs av de bestämmelser somregleringsföreningarna sätter upp. Kunskapen om priser, marknader m. m. finnsockså hos förstahandsmottagarna. I ett nytt PO är det därför viktigt att förstahandsmottagarnafår ett betydligt större inflytande än vad som är fallet. Vidbildandet av en eller flera PO måste den kompetens som finns inom de olikaorganisationerna med anknytning till fisket tas till vara på ett förnuftigtsätt så att resurserna utnyttjas optimalt. Därför är det angeläget att Svenskfisk ek. och Swefisk ek. söker lösningar för en samordning av sinaverksamheter inför bildandet av eventuella PO. kan detvara lämpligt att de båda organisationerna försöker finna gemensammaarbetsmetoder. Utredningenpåpekar också att delar av Svensk fisks personal skall kunna flytta över tillden nya organisationen. Swefisk har två personer anstäUda. Också inom Swefiskfinns kunskap om marknadsfrågor m.m. för fisk. Swefisks personal är därförockså lämplig att låta ingå i ett eventuellt nytt PO. Detär nödvändigt att samtliga fiskare direkt eller indirekt genom sina förstahandsmottagareär medlemmar i . En frivillig anslutning med de risker som det då innebär omnågra fiskare står utanför anser vi oaccepta-bdt. RegleringsföreningenSvensk fisk ek. : Svensk fisk vill peka på svårigheterna att bedöma om denföreslagna regleringsorganisationen är väl anpassad för det svenska fiskets fömtsättningar.Mera generellt uttryckt kan det föreslagna regleringssystemet sägas innebära enåtergång till den prisreglering som gällde . Enligt Svensk fisksmening är det en viktig fömtsättning i sammanhanget att det svenska yrkesfisketär berett att självt administrera prisregleringen inom de ramar som staten drarupp. Näringen måste således vara motiverad för att kunna fullgöra de nya uppgiftemainom en egen organisation. : KF avstyrker utredningens förslag att Svensk fisk ombildas till ettav vissa fiskare ägt regleringsorgan (PO). Det strider mot KF:s uppfattning atten privatägd organisation ges myndighetsansvar. Den föreslagnaproducentorganisationen innebär risker för monopolbildning och minskad insynoch påverkan från såväl konsumenter som från avnämarintressentema. 1989/90:123Underbilaga 2.1 Enligt vår uppfattning bören sådan marknadsreglering som utredningen föreslår handhas av statens jordbmksnämnd. Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.1 2.4 Finansiering av PO Statenersätter till viss del, genom ett fastställt högstbelopp, PO:skostnader för hantering av överskott. Statenbekostar inom ramen för PO fiskarenas trygghetsförsäkring samt kostnader förutsättningen av fisk. Statendelfinansierar, inom ramen för PO, PO:sadministration och marknadsåtgärder för fisk. Efter femårsperioden bör dessauppgifter bekostas helt av näringen. Statenfinansierar ovanstående antingen genom omfördelningar i befintlig statsbudgeteller via en skatt på inhemska och importerade fiskslag och fiskprodukter.Skatten bör då omfatta även avgiftsfria fiskslag och fiskprodukter.Uppgifter ur loggböckerna bör kunna tjäna som grund för uppbörd av skatten.