prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — För att lösa detta på ett mer rationellt och effektivt sätt föreslår Foder och spannmål att dagens system för bered skapslagring avvecklas och ersätts med ett system där spannmålshanddn och kvaraindustrin, mot viss ersättning för ökade kostnader, åläggs att hålla en viss miniminivå i sina lager. 7.67Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vi har i stort inget att invända motLAG:s värderingar, vilka dock kan komma att behöva omprövas, då konsekvenseraaav den föreslagna reformen kan bedömas med större säkerhet. 7.71 : KF stöder LAG:s förslag att beredskapskra ven inte bör översättas tiU mål för den fredstida produktionen. I konse kvens med detta skall kostnaden föir beredskap och regionalpolitik solidariskt bäras av samhällsmedborgaraaöver budgeten. LAGanser att så länge den i fredstid bmkade arealen överstiger 2 milj. ha och haren rimlig geografisk spridning föreligger inget behov av att av beredskapsskäldämtöver stödja areal för att bevara produktionskapacitet på nationell nivå. KFkan i princip instämma i detta yttrande men vill betona att förslaget attkontraktera bmkare att hålla areal tillgänglig för kris eller krigsproduktiondärest arealen understiger gränsen 2 milj. ha måste ske långt innan den angivnagränsen passerats på gjund av den långa tid som erfordras för en omställninginom jordbmksnäringen. KFvill i detta sammanhang särskiU understryka betydelsen av att den beredskapsansvariga myndigheten ges resurser till att dels följa den intema avregleringens effekter från beredskapssynpunkt , dels följa lång siktiga förändringar av markens egenskaper och den omgivande miljön beträffande klimat och skadliga ämnen i exempelvis atmosfären som kan påverka produktionsförmågan. 1övrigt tillstyrker KF LAG:s förslag att ett stöd till försörjningsviktig produktionskapacitet i även fortsättningsvis utgår i form av ett belopp per producerad enhet samt att lagringen i av livsmedel utökas.--- 7.72 Landsorganisationeni : LO delar slutsatsen att bered skapskraven inte bör översättas till mål för den fredstida produktionen. ---- LOtillstyrker att de åtgärder som föreslås för att trygga kris- och Arbetsgmppens underlag vad avser Norrlandsstödets omfattning äremellertid enligt LO:s mening otillräckligt, varför det angivna beloppet efteren mer ingående analys kan behöva justeras. ---- Detav arbetsgmppen fiireslagna kriskostaltemativet skulle i en avspärmingssituationkunna innebära ett alltför litet fettintag för stora befolkningsgmpper.-- -------------------------------------------------- 82 7.74Lantbrukarnas riksförbund: LRF delar inte uppfattningen att en god- Prop.1989/90:146 tagbar livsmedelsberedskap kan uppnås även om arealen åkerreduceras Bilaga 2 till ca 2 milj. ha. Inte ens vid en kraftigt utökad lagringbl. a. i norra LRF har underkänt de beräkningar som Inte minst märkligt är påståendet att en liten fredstidaproduktionsapparat är att föredra, därför att den ger mindre omställningsproblemvid en krissituation. Det är försörjningsförmågan som är det centrala. Inomramen för en tillräckligt stor produktionsapparat kan anpassningar ske t.ex.genom ändrad produktionsinriktning. Det är mycket svårare att i enkrissituation bygga ut resurserna. LAGtycks inte ha förstått det stora beredskapsvärde som ligger i en omfattande mjölkproduktion- . Lagringav livsmedel är kostsam och ger tidsbegränsad försörjning. Den reduktion av jordbmksproduktionen som LAG:s förslag leder till för del kan inte praktiskt och för rimliga kostnader kompenseras med lagring.--- 7.80Svenska lantarbetareförbundet: Arbetsgruppen anser att beredskapskraven intebör översättas till mål för den fredstida produktionen. SLF delar dennauppfattning. ------ Norrlandsstödetsomfattning är enligt SLF:s mening otillräck ligt, varför det angivna beloppet efter en mer ingående analys kan behöva justeras. Har bör bl. a. särskilt beaktas transportkostnader inom mejerinä ringen. ---- Detav arbetsgmppen föreslagna kriskostaltemativet skulle i en avspärrningssituationkunna innebära ett alltför litet fettintag för stora befolkningsgmpper.-- 7.83Sveriges civilförsvarsförbund:--------------- Reformen får inte leda fortsatt koncentration av livsmedelsproduktion och förädling. De lokala ochregionala möjligheterna att tillgodose befolkningens behov av livsmedel i allasituationer måste säkerställas. SCFbiträder arbetsgruppens bedömning att nuvarande areal kan minskas, från bredskapssynpunkt.Men bara om detta kombineras med ökad lagring och starka regionalpolitiskainsatser. SCF delar således i allt väsentligt arbetsgmppens syn på hur en godberedskap för kris och krig skall kunna uppnås. 7.88Sveriges livsmedelsindustriförbund: SLIM ansluter sig till utredningensbedömning att ett rent gränsskydd bör vara tillräckligt för att uppfylla etttillfredsställande beredskapsmål under förutsättning att det kompletteras medselektiva beredskapsåtgärder, bl. a. en ökad lagring av insatsvaror och färdigalivsmedel. ---- SLIMstödjer utredningens förslag och bedömning. ------ Dimensionerandeför behovet av oljeväxtodling blir vilken stan dard på fettintaget man önskar. Utredningen anser att en volym motsva rande drygt två tredjedelar av dagens bör vara tillfyllest. Enligt SLIM:s uppfattning ger detta ett alltför lågt fettinnehåll . 7,90Trädgårdsnäringens riksförbund: Förbundet ser det som an- Prop.1989/90: 146 gelägetatt inom ramen för en ny livsmedelspolitik, det tydligare klarläggs Bilaga2 att en inhemsk trädgårdsproduktion också har ett beredskapsmässigt vär de och att en produktion under fredstid skall ha en omfattning som minst svarar mot dagens situation. 8,5Socialstyrelsen: Vad beträffar åtgärder för att skydda miljön tillstyrkersocialstyrelsen i och för sig förslagen, men anser att insatserna bör förstärkas.Socialstyrelsen tillstyrker också ett i förhållande till livsmedelsproduktionenneutralt stöd för skyddet av kulturlandskapet. Styrelsen vill här understrykabehovet av samverkan mellan olika myndigheter. 8.9 :------------------------------ Övergången från det nuvarande syste met till ett marknadsanpassat system inger farhågor för kulturmiljön, eftersom förslaget anvisar få och föga styrande övergångsåtgärder. Svårighetenatt överblicka konsekvenserna av arbetsgmppens hela för slag för jordbrukets del gör det än svårare att analysera konsekvenserna för odlingslandskapets kulturvärden. Detförefaller lämpligt att i huvudsak basera landskapsvårdsprogrammet påupphandling enligt NOLA-systemet. Riksantikvarieämbetetkan- inte bedöma om anslagets storlek är välavvägt.Det är därför angeläget att statsmakterna har beredskap att vid behovväsentligt utöka ersättningen till landskapsvården, utöver vad som föreslagits. ---- Dennya livsmeddspolitiken förutsätts leda till nedläggning av jordbruksmark.Från kulturhistorisk synpunkt är det viktigt att den inte drabbar de områden som redan varit föremål för en omfattande nedlägg ning. Nedläggningen bör relateras till den maximala jordbruksarealen. Denna avspeglas-- väl i jordbruksstatistiken för . Riksantikvarieämbetettillstyrker att medlen för det tilltänkta vårdpro grammet fördelas mellan och och utgår från att de delas lika mellan sektorerna. 8.10 Lantbruksstyrelsen:Förslagets miljökonsekvenser är mer omfattan de och svåröverskådliga än vad som framgår av arbetsgruppens analyser. På lång sikt kommer växtnäringsläckaget att minska liksom användningen av kemiska bekämpningsmedel. För en snabb och varaktig omställning behövs ekonomiskt stöd för att överbliven skall bli varaktigt bevuxen. Om den överblivna åkermarken inte blir permanent bevuxen, utan från tid till annan används för livsmedelsproduktion kan förbruk ningen av ogräsbekämpningsmedel och växtnäringsläckaget komma att öka. Lantbruksstyrelsentillstyrker att ett utökat stöd för landskapsvård byggs upp----- .Kostnaderna för att hävda marker som håller på att växa igen blirbetydligt högre i bygder utan ekonomiskt stabila jordbruksföretag. ---- Huvudansvaretför stödet och det praktiska genomförandet i form Prop. avrådgivning, avtalsteckning och uppföljning bör handhas av länt- Bilaga 2 Lantbruksstyrelsensuppfattning är att förslagen långsiktigt kan komma De positiva effekterna på läckaget förutsätterdock att de överblivna arealerna blir varaktigt bevuxna och att växtodlingensproduktionsförutsättningar blir sådana att inte odlingsplanering omöjliggörs. Lantbruksstyrelsenbefarar att arbetsgmppens förslag kommer att försvåra möjligheterna att nåmålet om en halvering av växtnäringsläckaget . Orsaken härtill äratt inga riktade insatser föreslås för att få den för livsmedelsproduktionenobehövliga marken varaktigt bevuxen. Betydande arealer kommer på grund av storaprisvariationer att gå ut och in i jordbruket medkraftigt ökade risker för läckage som följd. Om inte en systematisk ochlångsiktig kontraktsteckning ersätter nuvarande avsättningstrygghet kommer alllångsiktig växtodlingsplanering att omöjliggöras utom för vallväxter. Dettakan leda till läckage från åkrar som man valt att lämna obesådda. Föratt komma till rätta med dessa problem behövs insatser för att få en snabb och varaktig omställning av den överblivna åkermarken. Ekono miskt stöd bör lämnas till plantering av löv- och barrskog, etc. ------ Lantbmksstyrelsenanser att arbetsgmppens förslag ökar möjlig heterna att nå målen om minskade risker och minskad användning av kemiska bekämpningsmedel. ---- Arbetetmed att minska doserna i ogräsbekämpningen kommer Om jordbmkaraa emellertid slutar ogräsbekämpa vissa år går det inte att använda halverade doser efterföljande år, varför hektar- förbmkningen av ogräsbekämpningsmedel då kan komma att öka. Lägrepriser leder till en extensifiering av produktionen. Det kan komma att minska den mekaniska ogräsbekämpningen, eftersom den kemiska är billigare. kan också investeringarna i nya lantbmksspmtor komma att minska. Lantbruksstyrelsenanser att arbetsgruppens förslag kommer att påskynda storleksrationaliseringeni jordbmket. Arbetsgmppen anför att sänkta priser på produkterna minskarborttagandet av odlingshinder m.m. i åkerlandskapet. Lantbmksstyrelsen anslutersig till denna bedömning om syftet varit att vinna mer mark. Detta äremellertid vanligen ej fallet. I stället brukar syftet vara att minskaproduktionskostnaderna genom att underiätta brukandet. Lantbruksstyrelsen anseratt incitamenten till att minska produktionskostnaderna kommer att öka om arbetsgmppensförslag genomförs. Lönsamheten består eller ökar när det gäller att ta bortvissa odlingshinder såsom diken, åkervägar och obmkade gränser mellan fält ochgårdar. Styrelsenbedömer att det föreslagna anslaget om 250milj.kr. endast räcker till att bevara de mest skyddsvärda biotoperna, kulturmiljö erna och landskapstyperna.- 8.11Skogsstyrelsen: är positiv till stöd till landskapsvår- 85 Vi anseratt hänsyn, fömtom till naturvårdskriterier, också Prop. 1989/90:146 till samhällsekonomiska och regionalekonomiska aspekter vid för- Bilaga2 delning av resursema. Utredningenhar bmtit ner miljömålet i tre delmål. Ett sådant mål är att minska kväveläckageti jordbmket . En effektiv åtgärd är att hålla markenbevuxen t. ex. genom att anlägga produktiva skogsbestånd. Läckaget frånproduktiva skogsbestånd är omkring kväve lägre per hektar och år än omsamma mark utnyttjas för rationell produktion av jordbmksgrödor. Helt obevuxenmark läcker aUra mest kväve. Skogsstyrelsenvill---- föreslå att buskmarker anläggs. Här får pro duktionsnyttan stå tillbaka för miljö- och naturvårdsmässiga synpunkter. Iolika kantzoner mellan öppen bygd och skog, utmed vattendrag och utmed mindre byvägar bör- buskmarkema kunna utgöra intressan ta komplement. Det är troligt att många markägare, inte minst av vilt vårdsskäl, är villiga att med bidrag anlägga sådana biotoper. 8.12 : Troligen blir minskningen av jord bmkets miljöbelastning minst i de odlingsområden som har den högsta lokala miljöbelastningen. vill därför understryka att den föreslagna reformen på intet sätt kan ses som en ersättning för de selektiva åtgärder som vidtas och fömtses för att minimera jordbmkets negativa miljöeffekter. LivsmedelsverketviU vidare påpeka att den framtida försuraingen av åkermarken kan medföra ettökat och från hälsosynpunkt oönskat upptag av kadmium i spannmål.-- Dennafråga bör enligt livsmedelsverket beaktas vid övergång ny livsmedelspolitik. 8.13 : Eftersom det föreslås en så kraftig utökningav stödet till landskapsvård måste klara riktlinjer utarbetas för vilka arealersom bör stödjas samt vilka åtaganden som bmkaren skall uppfylla för att komma iåtnjutande av stödet. Dessa riktlinjer bör skapas med långsiktighet som enutgångspunkt. Bmkaren bör kunna påräkna att ingå i systemet . Enligt JN bör systemet tillämpas på ett sådant sätt att det inte gerproduktionsdrivande effekter. Ett sätt att lösa detta bör vara att det inteutgår i form av ersättning för viss produktion utan i stället med fördel inågon form av arealbidrag i vissa regioner. ---- JNdelar LAG: s uppfattning att den generella effekten att framförallt handelsgödsel minskar på intet sätt kan ersätta specifika åtgärder riktade mot de mest utsatta regioneraa. Framför allt torde det vara tveksamt om användningen av bekämpningsmedel kommer att mins ka nämnvärt som en följd av att den intema marknadsregleringen avveck las. Den minskning av användningen av bekämpningsmedel som kan uppstå torde i så fall främst bero på att odlingen minskar av de grödor som utnyttjar mycket bekämpningsmedel. JN delar LAG:s uppfattning att incitamenten att hushålla med bekämpningsmedel och gödselmedel inte får försämras. ---- mån NOLA-stödet innebär att mark som utan stöd skulle Prop. halagts ner hålls i produktion kommer annan mark utan stöd att i stället Bilaga 2 slås ut. Det leder till att produktprisema faller mera än vad somvarit fallet utan stöd. De miljö- och naturvärden som kan räddas genom stödetskall ställas mot den nackdel som en förlängning av anpassningsperioden innebär. 8.14Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KD anser LAG:s förslag välmotiverat om kraftigt ökat stöd till "öppet landskap" ochflora och fauna i odlingslandskapet.----- Arealnedgångför de konventionella jordbmksproduktema leder tiU minskad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. De sänkta produktprisema leder också till minskad intensitet på kvarvarande area ler. KD delar utredningens uppfattning att riktade åtgärder dock även fortsättningsvis behövs . Ettannat scenario skulle också kunna tänkas som KD har sympatier för, nämligen med altemativ odling minskar intensiteten ytterligare ochi stället behåller i jordbmksproduktion en större areal åker. Viden avreglering blir dylika altemativ intressantare än . 8.16 Plan-och bostadsverket: anser att stödet för att skyddavärdefulla odlingslandskap och bebyggelsemiljöer är otillräckligt. Summan börhöjas och behovet av ytterligare insatser bör utvärderas när effektemaav omställningen blir tydlig. ---- Boverketvill understryka utredningens uppfattning att arbetet medatt sätta in riktade åtgärder mot de mest utsatta regioneraa måste fortgå. Bidragbör kunna utgå för att återskapa vissa av de naturvärden som gått förlorade i ett alltför intensivt bmkande. 8.17 : Det utökade stödet till landskapsvårdande åt gärder förefaller delvis riktigt. Pågående projekt inom området visar dock att delar av stödet måste kopplas till någon form av aktiv markanvändning t.ex. djurhållning med fåreller häst för att nå effekter . Betänkandettar i övervägandena alltför liten hänsyn till de människor som skall vårda landskapet ur den aspekten att dessa behöver uppleva meningsfullhet i det landskapsvårdande arbete som skall utföras och att de inte enbart skall utföra arbetet av ekonomiska skäl. Vadgäller altemativ odling- anser SIND att sådana initiativ bör stödjas.--- Detförefaller naturligt med större avgifter på handelsgöd sel och förbud mot kemisk bekämpning. 8.23Näringsfrihetsombudsmannen: har i allt väsentligt inga invänd ningar mot LAG: s bedömningar och förslag i fråga om miljö. 8.25Konsumentverket:- 1 betänkandet fömtsätts att en avreglering i sig får positivamiljöeffekter genom att extensivare bmkningsmetoder blir ekonomisktintressantare än . att dessa effekter kommeratt bli tillräckliga från miljösynpunkt. 1989/90:146 att det finns behov av ett kraftigt stöd för miljöskyddande åtgärder ochatt Bilaga 2 arbetsgmppen inte beaktat detta behov tillräckligt. de lar uppfattningen att selektiva åtgärder är nödvändiga. ---- VerkettiUstyrker en utökning av stödet för landskapsvårdande Påsikt---- kan ett fortsatt omläggningsstöd till s. k. alternativ odling 8.26Statens naturvårdsverk: anser att det nu framlagda förslagettill livsmeddspolitik i stora drag kommer att innebära en fortsättning ochförstärkning av specialiseringen av nuvarande driftsformer och av obalanseraa.Därmed kommer också miljöproblemen att kvarstå och kanske t. o. m. förvärras. Enviss minskad kväveutlakning som följd av ändrad arealanvändning kan fömtses.Framför aUt minskningen av arealen spannmålsodling kommer att medföra minskad utlakningav kväve. Denna positiva effekt skulle bli betydligt större om man styrdeminskningen tiU vissa regioner. riskerar man att få en stor dd avminskningen i mellanbygder där miljöproblemen inte alls är stora jämfört medvissa slättbygder. Minskadodling av fabrikspotatis bör också medföra minskad kväveutlakning och minskadanvändning av fungicider. Minskad odling av oljeväxter bör likaså leda tillminskade insatser av handelsgödsel och bekämpningsmedel (insekticider) meneffekten på kväveutlakningen är oviss då höstsådd raps t. ex. har relativtlitet läckage. Omvall för foder eller för energiändamål kommer att odlas i högre grad i slättområdena kan uUakningen av kväve förväntas minska. En sådan utveckling kan emellertid bidra till att slå ut djurhållning i skogs- och mellanbygder. Vallodling för energiutvinning är dock enbart positiv och bör stimuleras.--- Insatsenav fosforgödsel kan förväntas minska något. Därmed kan på siktfosforbelastningen på våra vattendrag och sjöar minska något. Närdet gäller insatsen av bekämpningsmedel delar SNV i stort LAG:s bedömning. Det är dock mycket svårt att fömtse vilka förändringar som kan bli följden. Generellt bör användningen bli mindre, men detta är osäkert när det gäller ogräsbekämpningen då lägre kvävegivor kan motive ra Ökad ogräsbekämpning. Föratt driva miljövården framåt krävs att de företag som berörs har möjlighet att klara de investeringar som är nödvändiga. Dessutom behöver företagaren ett ekonomiskt utrymme för att klara av andra praktiska anpassningar--- . Dessutom behöver företagaren tid för dessa anpass ningar och investeringar. ---- Defå ännu kvarvarande våtmarkerna och vattendragen måste skyddas.Möjligheteraa att restaurera eller nyanlägga våtmarker måste undersökastekniskt och ekonomiskt och miljöeffekteraa närmare studeras.Sammanfattningsvis kommer LAG:s förslag att på kort sikt medföra stora problematt nå målen att minska växtnäringsläckage etc. menpå kan, fömtsatt att lämpliga styrmedel används, den nya Prop.1989/90:146 politiken ge ett mindre läckage än dagens. Utredningenger i stora drag en god bild av vad som är viktigt att väma om i odlingslandskapet.- ---- OmLAG: s förslag genomförs blir landskapsomvandlingen ännu snabbareoch på ett sätt som inte tillräckligt tar tillvara landskapets värden. ---- Detär främst i skogs- och mellanbygder som värdefulla områden finns,framför allt i men delvis även i . ------ Dennu föreslagna nya livsmedelspolitiken kommer att påskyn da nedläggningen av framför allt betesmarker i skogs- och mellanbygder men även av , bl.a. i . Stora värden står på spel . Detär mycket svårt att till fullo fömtse konsekvensema . därförsynnerligen väsentligt att, om det beslutas att förslagen skall genomföras,det tas beslut som ger resurser till uppföljning av utvecklingen ochsom ge en handlingsberedskap för att motverka de problem som kan bli följdenför naturvården. Naturvårdsverketföreslår- när det gäller statliga NOLA-medel attdessa utökas till minst 500 milj. kr. Med dessa medel blir det inte möjligt att för framtiden rädda mer än kanske hälften av arealema av naturliga fodermarker, och områden av riksintresse . Naturvårdsverketföreslår att det redan i samband med beslutet om ny livsmedelspolitik också tasbeslut om att tillräckliga medel för reservatsbildningen i odlingslandskapet skaUstäUas till förfogande när behovet kan preciseras. Utredningensbedömning av effektema på restbiotopema i odlingslandskapet av det framlagdaförslaget är av en mycket enkel företagsekonomisk natur---- .Naturvårdsverket anser att bedömningen är gmndad på ett Anledningen tiU att en lantbmkare tar bort "odlingshinder"av olika slag är inte främst ett ekonomiskt övervägande. Det är i stället,åtminstone i första hand, rent praktiska skäl som är orsaken. Det är när rosetligger i vägen vid harvningen, sådden etc. som bonden beslutar sigför att ta bort detta hinder. Hotet mot restbiotopema i det storskaligajordbmkslandskapet kommer att bli större. Detfinns därför även i fortsättningen mycket starka motiv för att ersättning kanges till lantbmkare som är intresserade av att fortsätta med hävdenav värdefulla restbiotoper. De medel som utgår till lantbmksstyrelsenför att återskapa vissa miljöer och landskapselement som försvunnit i slättlandskapet ("NYLA") blir minst lika viktiga ifort sättningen. Utredningensförslag skulle också leda till en snabbare rationalisering genom att små åkrarläggs ner och att partier av stora fält, t. ex. opraktiska gipar osv., ocksåläggs ner. Detta medför ökad monotoni och utarmning av odlingslandskapet. ---- Föratt göra det möjligt att ta till vara de positiva möjligheter somligger i en övergång från t.ex. spannmålsodling tiU odling av energigrödoreller till skogsplantering krävs att starka styrmedel finns och att bl.a.naturvårdskriterier används vid planeringen av en sådan övergång. Prop.1989/90:146 ---- ----------------------------------------------------- Bilaga 2 ---- Naturvårdsverketföreslår att centralt ges verket ansvaret för helaNOLA-verksamheten i samråd med lantbruksstyrelsen och . Enbrist i LAG: s förslag är avsaknaden av analys av vilka styrmedel som krävs föratt leda in omläggningen av jordbruket i önskvärd riktning. Främstalegala styrmedel för att främja miljömålen i jordbruket är skötsellagen, miljöskyddslagen, lagen om kemiska produkter och natur vårdslagen. Denföreslagna nya livsmedelspolitiken behöver kompletteras med bl. a. mer verksamma legala styrmedel . ------ Dennya livsmedelspolitiken och den nya skattepolitiken kom mer att ställa än större krav på rationell jordbmksdrift. 8.27Kemikalieinspektionen: Från de utgångspunkter inspektionen har att bevakaförefaller LAG:s förslag positiva i de delar de leder till minskadkemikalieanvändning i jordbruket på gmnd av en minskad intensitet. Samtidigtkonstateras att de positiva miljöeffekterna blir minst i de områden därmiljöbelastningen är störst och behöver reduceras. Kemikalieinspektionenbedömer som LAG att förslagen inte är tillräckliga för att nå en frånmiljösynpunkt bättre optimerad livsmedelsproduktion. Detta gäller främst defrån miljösynpunkt mest utsatta regionerna. Behovetav specifika åtgärder kvarstår. Inspektionendelar uppfattningen att en avveckling av regleringsavgif terna inte får leda till att de ekonomiska incitamenten för minskad kemi kalieanvändning minskar. ---- Kontraktsodlingkan medföra ensidig odling av en gröda på samma areal under längretid. 8.29Sveriges :------ Miljökonsekvensanalysen måstebetraktas som svag, varför det är svårt att få en klar bild av förslagetsmiljöeffekter, vilket bör mana till försiktighet. Utredningensförslag kommer, vad vi kan överblicka , totalt sett att Hur detta kommer att påverka extensi- fieringenpå enskilda företag är dock mer svårbedömt då de naturliga och ekonomiskavillkoren kommer att variera starkt från företag till företag och lokal tilllokal. Inom enskilda regioner kan förändringarna därför t.o.m. innebära ökadpåfrestning på miljön genom att effektivisering,