prop · GD03124 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1989/90:124 med redogörelse för den svenska Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet samt överlämnar en i utdragetangiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten . 1 1989/90. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , Wallströni, Lööw, , , , , Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenår 1989 Densvenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrollerasav statsmakterna. Tillverkningoch tillhandahållande regleras genom lagen (SFS 1983: 1034) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m. (tillverkningslagen, ändrad senast SFS1988:559) och förordningen (SFS 1983:1036, ändrad senast 1988:562) i sammaämne. Bådaförfattningarna trädde i kraft . 1tillverkningslagen föreskrivs att tillverkning av krigsmateriel inte får skeutan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för att försälja, utbjudamot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmaterieloch metod för framställning av sådan materiel. Förutövande av kontroll över tillverkning och försäljning av krigsmaterielinrättades krigsmaterielinspektionen (KMI), som finns inomutrikesdepartementets handelsavdelning. är skyldiga att till KMIavge deklarationer rörande bl.a. import och försäljning av krigsmateriel. År1988 infördes även en rapporteringsskyldighet beträffande uppdrag som lämnatsåt någon annan att tillverka krigsmateri-d. Genomen lagändring som trädde i kraft (SFS 1989:566) omfattas ävenstatliga myndigheter som är affärsverk av tillverkningslagen. Pågrundval av redovisningen frän de statliga och privata företagen upprättar KMIstatistik. En sammanställning av materialet görs årsvis. Sedan den 1 januari1988 sker viss registrering av det statistiska underlaget med automatiskdatabehandling. ISverige råder ett generellt förbud mot export av krigsmateriel.Regeringen kan dock medge undantag från förbudet. Att en utförsel på detta sätttillåts har sin gmnd i vår säkerhetspolitik och den därav betingadenödvändigheten av att kunna upprätthålla en hög självförsörjningsgrad avseendekrigsmateriel. Reglernaom krigsmaterielexport finns i lagen (SFS 1988:558) om för- budmot utförsel av krigsmateriel, m.m. (utförsellagen) och dithörande Skr.1989/90:124 förordning(SFS 1988:561). Båda författningarna trädde i kraft Enligtutförsellagen krävs tillstånd till utförsel av varor som utgör krigsmateriel.Tillstånd krävs vidare för att till någon utom riket upplåta eller överiåtatillverkningsrätt avseende krigsmateriel. Sedan den krävs dämtövertillstånd för att utveckla krigsmateriel åt någon i utlandet. Bestämmelser omvad som avses med krigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillståndkrävs även för att inom riket bedriva militärt inriktad utbildning avutländska medborgare. Sedanden är tillverkare av krigsmateriel skyldiga att kvartalsvisredovisa den marknadsföring de bedriver utomlands. Underrättelse måste ävenlämnas till regeringen senast ett anbud lämnas till, ellerett avtal sluts med, någon i utlandet beträfTande försäljning eller annattillhandahållande av krigsmateriel eller upplåtelse eller överlåtelse avtillverkningsrätt avseende krigsmateriel. Besluti ärenden rörande dispens frän utförselförbudet fattas av regeringen. Regeringsärendenabereds av KMI. Nära samråd sker därvid med , försvarsdepartementet och i vissa fall med industridepartementet.Utrikeshandelsministern har bemyndigats att pröva utförselärenden som inteavser utförsel i större omfattning eller inte är av större vikt. Riksdagenfastställde (prop. 1971:146, UU 21, rskr. 343) de riktlinjer som skallligga tiU grund för tillståndsprövningen. Riktlinjema har sedermera bekräftatsgenom godkännandet av proposition med förslag till lag om förbud mot utförselav krigsmateriel m. m. (prop. 1981/ 82:196, UU 26, rskr. Exportav krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell karaktär, ochtillståndsprövningen utgör ofta en synnerligen grannlaga uppgift. Det är intemöjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheteri tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligt att prövningen av deenskilda tillständsärendena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6§regeringsformen skall regeringen i utrikes-ärenden av större vikt överlägga medutrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utförselärenden rörandekrigsmateriel är av den arten att överläggning med nämnden skall äga mm. Ävenom sådana överläggningar inte bedöms erforderliga, har det likväl ansettsönskvärt att prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredareförankring. beslutade på gmndval av propositionen(1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport atten rådgivande nämnd i krigsmateridexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85:5, rskr.61). Nämnden,som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk gmnd, inledde sinverksamhet . Den höll tio sammanträden. Nämnden har tilluppgift att lämna råd i enskilda krigsmateridexportfrågor. Nämndensammanträder på kallelse av krigsmaterielin- fl 1989/90. 1 saml Nr 124 spektörensom också leder sammanträdena. Det ankommer på inspektö- Skr, 1989/90:124ren att redovisa samrådet för det föredragande statsrådet. Allaprincipellt viktiga ärenden görs till föremål för samråd inom nämnden. Dessmånatliga sammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn i regeringenshandläggning av krigsmateridexportärendena. Nämnden ersätter dock inte utrikesnämndeni sådana ärenden som regeringen enligt regeringsformen har att överlägga med utrikesnämndenom. Föratt bistå krigsmaterielinspektören med beredning av ärenden rörandeklassificering av krigsmateriel inrättades ett särskiltteknisk-vetenskapligt råd med företrädare för flera olika institutioner, somäger kunskap om teknologins tiUämpning på civila resp. militära områden. Underår 1989 höll rådet sex sammanträden. Inyss nämnda proposition uttalade regeringen sin avsikt att vaije år lämnariksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenomskulle förses med en samlad information om krigsmaterielexportensamtidigt som underlag skulle ges för en bredare allmän debatt. I enlighet härmed har regeringen förelagt enårlig skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Inom KMIhar nu utarbetats en redogörelse avseende . Redogörelsen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga. Avredovisningen framgår bl.a. att utförseltillstånd för försåld krigsmaterielunder lämnats till ett värde av 7247 milj. kr. jämfört med 6405 milj.kr. Detta innebär räknat priser en ökning med 6,5 %.År 1988 var ökningen och . Svenskatillverkares faktiska krigsmaterielexport uppgick tiU 6006 milj.kr. mot 6154 milj. kr. priser motsvarar detta enminskning . av den totala exporten utgjordes av leveransertill . Eninhemsk försvarsindustri har fördelar från beredskaps- och underhållssynpunktoch är av värde när det gäller att tillhandahälla vapensystem och avanceradmilitärteknologi som är väl anpassade till svenska villkor. Härom råder bredenighet. Det svenska försvaret har emellertid inte ansetts vara entillräcklig avnämare för att upprätthålla kapaciteten hos svensk försvarsindustri.Det svenska försvarets beställningar kommer med ibland långa och oregelbundnamellanrum. En viss export har därför bedömts som nödvändig för att svenskförsvarsindustri skall kunna behålla sin utvecklingskraft och tekniskakompetens. Regeringen tillsatte en parlamentarisk utredning för attnärmare belysa dessa förhåUanden, utredningen om krigsmaterielexporten (Dir.1988:41). Utredningen har haft i uppdrag att analysera sambandet mellan densvenska försvarsindustrins förmåga att tillgodose kravet på en ur neutralitetspolitisksynvinkel acceptabel självförsörjning av krigsmateriel och denna industrisberoende av exportmöjligheter. Den skulle även utreda konsekvenserna av ochvillkoren för försvarsindustriellt samarbete med utlandet samt pröva behovet avändringar i nu gällande riktlinjer för krigsmaterielexporten och iförekommande fall formulera förslag till sådana förändringar. 1990sitt betänkande "Utlandssamverkan på krigsmaterielområdet" (SOU Skr. 1989/90:124 1990:102). Det är under remissbehandling. Ijuni 1988 fick även en särskild utredare i uppdrag att se över krigsmaterielbegreppet,utredningen om krigsmaterielbegreppet (Dir. 1988:42). Översynen avsåg delsnuvarande krigsmaterielförteckning, dels principerna för klassificeringen.Utredaren avgav sitt betänkande "Begreppetkrigsmateriel" (SOU 1989:66). Betänkandet har remissbehandlats. Fränoch med den har genom den tidigare nämnda lagstiftningen en radnya regler och kontrollbestämmelser för krigsmaterielexporten införts. I ensärskild handbok, utgiven av KMI , har gällande regelverk ochhandläggningsordning för tillståndsärenden redovisats. delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregäende, delstill överlämnar redogörelsen för den svenska krigsmaterielexportenår 1989. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhennes hemställan. Svensk krigsmaterielexport Skr. Krigsmaterielinspektionen(KMI) följer utvecklingen av den svenska marknadsföringen, försäljningen ochexporten av krigsmateriel. De företag som har tillstånd att bedriva verksamhetpå krigsmaterielområdet omkring 140 stycken, varav ettsjuttiotal är aktiva är skyldiga att lämna redovisning i olika hänseendentill KMI. Detta material jämte uppgifter som inspektionen tar fram på annatsätt analyseras och bearbetas inom KMI. 1 propositionen (1984/85:82) om ökadinsyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sinavsikt att varie år lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten . Antaletinkomna utförselärenden har legat mellan 1 700 och 2 300. Denövervägande delen av dessa har gällt utförsel av enstaka vapen och annankrigsmateriel av ringa omfattning. Beslutom utförseltiUstånd fattas av regeringen. I ärenden som inte avser utförsel istörre omfattning eller inte är av större vikt får det statsråd som har tilluppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågan om sådanttiUstånd. Som framgår av tabell 1 fattades regeringsbeslut iutförselärenden som sammantaget utgjorde av det totala värdet av givna tillstånd. Utförselbevis för försåld krigsmateriel underåren 1985 1989 Avtabell 2 nedan framgår att den sammantagna volymen av beviljade Skr.1989/90:124 UtförseltiUstånd beräknad priser ökat med6,. Bilaga Det bör påpekas att utförseltillstånden ofta avser utförselsom sträcker sig över flera kalenderår. Utförselbevis för försåld krigsmateriel underåren 1985-1989 i löpande priser och prisnivå' jämte den procentuellavolymförändringen Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex förverkstadsprodukter använts. KMI:sutförselstatistik gmndar sig på de uppgifter som redovisas av exportföretagenrörande värdet av levererad materiel. Tabell3 visar värdet i av svensk krigsmaterielexport såväl i löpande priser som prisnivå. Avtabellen framgår även krigsmaterielens andel av totala vamexport.Värdena för och avser export från samtliga krigsmateridtillverkare.Utförsel av jakt- och sportskyttemateriel från vapenhandlare till enskildapersoner liksom till vapenhandlare redovisas separat. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren1980 1989 i löpande priser och prisnivå, m. m. -25,5 -16,6 Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex förverkstadsprodukter använts. Värdet fr. o. m. avser svenskatillverkares krigsmaterielexport. Krigsmaterielensandel av vår totala vamexport för uppgår till , mot 2,för år1988. GenomsnittssifTran för den senaste tioårsperioden är . Som alltid gäller attförändringar från till ett annat inte ger underlag för några merlångsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Det kan noteras att av densamlade utförseln avsåg export till ett land, nämligen (). Denna export dominerades i sin tur av AB leveranser av fälthaubitssystem.I övrigt kan noteras ett relativt stort mått av stabilitet såväl beträffanderegional fördelning som saluvärde till de 15 största köparländema. En jämförelse av tabellema1, 2 och 3 visar att det sammantagna värdet av beviljade utförseUillstånd underett år kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under sammaår. I tabell 4 redovisas krigsmaterielexportenfördelad på tio olika huvudområden. Det tidigare huvudområdet vapen ochammunition har för indelats i eldrörsvapen och ammunition resp.robotar, torpeder och minor. Vidare har den tidigare kategorin övrig materielindelats i materiel för stridsledning (sikten, eldledningselektronik m.m.), övningsmateriel,tillverkningsutmstning samt övrig materiel. 1989/90:124 Bilaga Värdet av svensk krigsmaterielexport i milj. kr 1989 fördelatpå tio olika huvudområden a) Eldrörsvapenoch ammunition b) Robotar,torpeder, minor c) Krut ochsprängämnen d) Militära fordon e) Militära fartyg f) Militära flygplan g) Materiel för stridsledning m m h) Övningsmateriel i) Tillverkningsutrustning j) Övrig materiel Varav 102,1 utgör leveranser i bulk och 388,1 idelladdningar som tidigare redovisades under a) * Varav 209 milj. kr.hjulfordon för som tidigare redovisades under a). Geografisk spridning Skr. BilagaDen i föregäende tabeller redovisade totala omfattningen av krigsmaterielexportenoch dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i följandesammanställningar av exportens fördelning, dels på skilda regioner (tabell 5), dels på enskilda länder under åren 1987,1988 och 1989 (tabdl 6). Krigsmaterielexportens fördelning på regioner iprocent av värdet 1985 1986 1987 1988 1989 (väst)' OceanienEuropa (öst) Antal länder Seddöver ett längre tidsavsnitt visar sammanställningen att den svenska krigsmaterielexportentill knappt hälften av sitt värde gått till och tiU tillAsien. Exporten av krigsmateriel fördelad påländer (som jämförelse anges även exporten ) en anges i tusental kronor 1989/90:124 Bilaga ' Endastutförsel av finkaliberammunition. 'Slutsumman anger totalvärdet, i vilket också ingår leveranser till länder somej var Underår 1989 omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport 35 länder. Till 5 avde 35 länderna understeg exportvärdet 1 milj. kr. Avseende två länder harexporten enbart utgjort finkaliberammunition. Tilldetta skall läggas utförsel av reservdelar, underhållsmateriel m. m. till ett sammanlagt värde av 25,7 milj. kr. Dennautförsel skedde i allt väsentligt till och . Hämtöver beviljades underår 1989 tillstånd för utförsel av handeldvapen för jakt- och sportskytte tillett sammanlagt värde av drygt 8 milj. kr. Försäljningav tillverkningsrättigheter m. m. Skr.1989/90:124 har tretillstånd lämnats till upplåtelse av tiUverkningsrät- De har avsett tillverkning i , Förenta Statema resp. . Prövningenav ärenden rörande licenser sker pä samma sätt som när det gäller export avmaterielen som sådan. Förutom den prövning som föregår varie tillstånd tillexport av krigsmateriel görs en genomgång av relevanta delar av licensavtalet.Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörande licensens omfattning, dessutsträckning i tiden, reexportklausuler m. m. Regeringenhar med stöd av 12 § utförsellagen föreskrivit en skyldighet för företag som överiåtiten tiUverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet att årligenredovisa humvida överlåtelsen är i kraft samt, om möjligt, humvida tillverkningskett på basis av denna överlåtelse. 11företag har för lämnat sådan redovisning avseende 74 licens-överiåtelseri 19 länder. Av dessa avtal är 18 slutna efter då skyldighetatt inhämta regeringens tillstånd infördes. Militärtinriktad utbildning av utländsk medborgare får inte bedrivas inom landet utanregeringens tillstånd. har ett sådant tillstånd lämnats, avseendeutbildning av österrikiska medborgare. Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt10 § utförsellagen skall företag som har tillstånd att tillverka eller tillhandahållakrigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i utländska rättssubjektsom bedriver utveckling, tiUverkning, marknadsföring eller försäljning avkrigsmateriel. Åttaföretag har, avseende läget , redovisat ägande i 19utländska rättssubjekt i 12 länder. Detfinns ca 60 exportörer av krigsmateriel i . Av dessa är25 mindre företag som har tiUstånd att handla med jakt- och sportskyttevapen.35 företag som har tillstånd att tillverka krigsmateriel exporterade sädanmateriel under är 1989. 22 av de tillverkande företagen exporterade för mer änI milj. kr. Defrämsta exportörema är AB och Ordnance. AB är den ojämförligt största. Tillsammans svarade de för av krigsmateriel exporten är 1989. exporterade för mer än 100 milj. kr., nämligen , Flygdivisionen, tronikindustrier AB (numera ), Instmments 11 (numera SATech Skr. 1989/90:124 AB),och exporterade vardera Bilaga förmellan 50 och 100 milj. kr. exporterade för mellan 10 och 50 milj.kr., nämligen , , , samt FFV Aerotech. Övriga företag med en export överstigande 1 milj.kr är , , , , , och . Tillsammanssvarade dessa 22 företag för 99,av hela den svenska krigsmaterielexportenunder . Tryckeri, 1990 12