prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — Sydfondenoch Mellansvenska löntagarfonden har ställt ut köpoptioner på aktiersom ingår i respektive fondstyrelses aktieinnehav. Utställande av köpoptionerregleras inte i APR. I behandlingen av proposition 1987/88:11,berördes inte frågan om utställande av köpoptioner i eget aktieinnehav. Detförhållandet att utställande av optioner i eget aktieinnehav varken regleras i APReller varit föremål för diskussion i lagstiftningsärenden angående APR innebär,enligt mening, att ett sådant förfarande inte stridermot APR. 4 Fjärde och femte fondstyrelsernas medelsramar Löntagarfondstyrelsernasmedelsramar kommer inte att höjas efter 1990 med nuvarande lagstiftning. Vid utgången av har samtliga löntagarfondstyreiser utom fjärde löntagarfondstyrelsen rekvirerat högsta 313 möjligabelopp enligt APR och kommer sålunda inte med nuvarande Skr. 1989/90:137lagstiftning att tillföras mer grundkapital. Mot bakgrund av detta visas enBilaga 11 prognos över utvecklingen av fjärde och femte fondstyrelsernas medelsramari promemo rian. Prognosen visar att efter ändring av 26 § APR (prop1987/88:167) kommer fjärde och femte fondstyrelsemas sammantagna medelsram attvara 1999. Vid utgången av 1989 hade fjärde och femtefondstyrelserna sammanlagt rekvirerat i grundkapital.Sålunda kan konstateras att det allmänna pensionssystemet även harmöjlighet att placera betydande belopp på aktiemarknaden. Istyrelsens handläggning av detta ärende har förutom undertecknad Schermandeltagit ledamöterna . Därjämte harnärvarit personalföreträdarna , avdelningschefernaAlmström, och , byråchefen , styrelsens sekreterare avdelningsdirektören , den senare som föredragande. 2 Uppföljning av föregående årsutvärdering ........ 3 Fondemas medelstilldelning.............................. 3.2 Fjärde och femte AP-fondema ...................... 4 Allmänt om riskkapitaimarknaden ................... 5 Fondemas resultat ....................................... 6 Löntagarfondernas resultat iförhållande till aktieindex och obligationsränta samt löntagar fondernasgenomsnittliga ränte avkastning 7 Fondemas placeringar ................................. 7.1 Fondernas tillgångar...................................... 7.2 Inriktning på fondemasaktieplaceringar............. 8 Andelar av aktiekapital ochröstetal ............... 9 Rösträttsöverlåtande .................................. 314 Utvärdering av medelsförvaltningen vid Skr. löntagarfonderna samt Qärde och femte ap- ''a 11 Enligtlagen (1983:1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) harriksförsäkringsverket (RFV) ålagts att avge utlåtande överlöntagarfondstyrelsernas samt fjärde fondstyrelsens förvaltning av medel. Dettaåläggande har sedermera utvidgats till att omfatta den femte fondstyrelsen, somförordnades . Den femte fondstyrelsen påbörjade sinverksamhet . På grund av femte fondstyrelsens kortaverksamhetsperiod utvärderas inte denna fondstyrelses förvaltning i sammautsträckning som övriga fondstyrelsers. Med anledning av ovanstående åläggandehar föreliggande PM upprättats. Riksförsäkringsverketsutvärdering bör, enligt den proposition (prop 1983/84:50) som låg till grundför lagen om reglemente för allmänna pensionsfonden, göras "medutgångspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på det förvaltadekapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Enligt 34 § APR skall fondmedlenförvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkastning, långsiktighetoch riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering ärsålunda lagd på att granska fondstyrelsernas medelsförvaltning. Innebörden avsjälva utvärderingsuppdraget diskuteras utförligare i RFV:s första utlåtande,som avsåg . Defem löntagarfondernas (LTF I V) samt fjärde och femte AP-fondernas verksamhetutvärderas även av () samt granskas av fondernasrevisorer. RFV har sålunda inte någon anledning att genomföra en regelrättrevision av fondernas verksamhet. 2 Uppföljning av föregående års utvärdering utvärdering avseende uppmärksammadesatt Sydfonden (LTF 1) i alltför ringa omfattning informerat de lokala fackligaorganisationerna om att rösträttsöverlåtande kan begäras enligt 38 § APR. Detkan konstateras att har samtliga löntagarfonder aktivt informerat defackliga organisationerna i alla de bolag där respektive Jond innehar aktier ommöjligheten att begära rösträttsöverlåtande hos fondstyrelsen. Riksförsäkringsverketefterlyste i föregående års utvärdering ett förtydligande av innebörden avändringarna av 26 § APR beträffande fjärde och femte fondstyrelsernasmedelsramar. 1regeringens skrivelse 1988/89:144, Redovisning av allmänna pensions- 315 fondens verksamhet 1988,skriver föredragande statsrådet att ändringama Skr. 1989/90:137 innebär attde nya medelsramama utgör av första-tredje fondsty- Bilaga 11 relsernasfondkapital, värderat till anskaffningsvärde, vid utgången av närmastföregående år. I föregående års utvärdering noterade dessutomriksförsäkringsverket att Sydfonden (LTF I) hade enstark koncentration av sina största aktieplaceringar. minskadeSydfonden koncentrationen av de största aktieplaceringarna att (LTF III)hade en relativt hög omsättningskvot. Omsättningskvoten för Trefond Investvar även 1989 högre än övriga löntagarfonders och den var också högre änbörskvoten att Mellansvenskalöntagarfonden (LTF IV) hade i outnyttjade disponiblamedel vid utgången av 1988. Mellansvenska löntagarfondenrekvirerade inte heller hela nytillskottet av disponibla medel ochfondens ej utnyttjade disponibla medel var vid utgången av året 1 258 miljonerkronor att revisorema för de olika delfondstyrelsemaännu inte hade lyckats åstadkomma att helt likformiga redovisningsprincipertillämpades. Revisionsordförandena isamtliga löntagarfonder har , på initiativ av ,träffats och enats om enhetliga redovisningsprinciper. De skiljaktigheter somåterstod vid utgången av 1989, t.ex. principen för beräkning avrealisationsvinst respektive realisationsförlust, kommer att åtgärdas 1990. 3 Fondernas medelstilldelning 3.1 Löntagarfondema Varjelöntagarfonds verksamhet finansieras med en femtedel av vinstskatten ochvinstdelningsskatten samt med tilläggspensionsavgifter motsvarande 0,04enheter av procentsatsen for uttag av tilläggspensionsavgift. EnligtAPR får emellertid inte de medel som överförs till en löntagarfondstyrelsesförvaltning, det s.k. gmndkapitalet, överstiga en angiven medelsram. Förstaverksamhetsåret, 1984, uppgick medelsramen till per fondoch den har därefter utökats med 20000 basbelopp . Tillägget 1989 var558 . Medelsramen var per fond. År1990 är som medelsramen utökas enligt nuvarande lagstiftning.Tillägget detta år är per fond. Medelsramen för vaijeenskild fond kommer sålunda att bli . Ettav de viktigare besluten en fondstyrelse fattar är valet av rekvisitions tidpunkt. På rekyirerade medel ställs ett långsiktigt realt avkastningskrav. Dettautgörs dels av avsättning för bevarande av köpkraften på rekvirera- Skr.1989/90:137 de medel dels årlig överföring till 13:e AP-fonderna motsvarande3 Bilaga av inflationsuppräknat grundkapital. De disponibla medelsom styrelsen inte rekvirerar förräntas till gällande avkastning i 13:e AP-fonderna. Sydfonden(LTF 1) och (LTF III) rekvirerade , dvs.hela tillägget av disponibla medel , . Fond Väst (LTF II) rekvirerade och Nordfonden (LTF V)rekvirerade och i mars.Mellansvenska Löntagarfonden (LTF IV) rekvirerade 100 miljonerkronor i febmari och . Löntagarfondstyrelsema,med undantaget av Mellansvenska löntagarfondstyrelsen, hade vid utgången av1989 i stort sett rekvirerat det belopp som medelsramen tillät, dvs. Styrelsen för Mellansvenska löntagarfonden hade vidårets utgång i outnyttjade disponibla medel. 1sammanställningen nedan visas respektive löntagarfondstyrelses disponibla medelsom ej rekvirerats vid utgången av (). Dessasiffror kan sättas i relation till medelsramen som var 2 858 miljonerkronor per fond och för de fem löntagarfondstyrelsematillsammans. IMellansvenska löntagarfondens årsredovisning sägs, angående rekvisitionspolitiken,att fonden "har intagit en försiktig inställning tillaktiemarknaden ... Kortsiktigt har detta medfört att vi har gått miste om enviss värdestegring ... bibehåller vi en god nyplace-ringskapacitetäven efter 1990 då tilldelningen av medel till oss upphör." 3.2 Fjärde och femte AP-fonderna Verksamhetenhos fjärde och femte fondstyrelserna finansieras med belopp som, efterrekvisition hos RFV, överförs från 13:e AP-fonderna. har riksdagenfortlöpande beslutat om storleken på det rambelopp som kan disponeras av Qärdefondstyrelsen. Genom ändring av 26 § APR får fjärde och femte fondslyrelsema fr.o.m.1 juli 1988 vardera rekvirera medel som högst får uppgå till "en procentav det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregåendekalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar". Detsammanlagda anskaffningsvärdet på de medel som förvaltas skall här tolkas somdet bokförda fondkapitalet vid utgången av närmast föregående år. Efter denna ändring i 26 §uppgick fjärde och femte fondstyrelsernas respektive medelsramar till och cirka 317 Det tidigare rambeloppet för fjärde fond- Skr.1989/90:137 styrelsen, som fastställdes enligt riksdagsbeslut ,var 2 350 Bilaga . Vidutgången av har, som redan konstaterats, samtliga löntagarfonderutom Mellansvenska löntagarfonden rekvirerat högsta möjliga belopp enligt APRoch kommer sålunda inte med nuvarande lagstiftning att tillföras mergrundkapital. Mot bakgrund av detta kan det vara av intresse att göra enprognos över utvecklingen av fjärde och femte fondstyrelsernas medelsramar.Ramen för vardera fonden är som tidigare nämnts av I3:e AP-fondernasbokförda fondkapital. I samband med att verket avlämnade rapporten ochdess finansiering i det medel-och långsiktiga perspektivet (RFV anser 1987:9)gjordes en prognos över tillväxten av 1 3:e AP-fonderna. Denna prognos haraktualiserats på så sätt att uttagsprocenten för ATP har höjts till 13 procentöver prognostiden samt att realräntan i utgångsläget har skrivits upp ijämförelse med den tidigare prognosen. Realräntan är utgångsåretoch avtrappas successivt till . Nedanståendeuppställning visar en prognos för 13:e AP-fondernas bokförda fondkapitaluttryckt i miljarder kronor Därmedkommer medelsramen under dessa år för vardera fjärde och femte fondstyrelsernaatt bli (miljarder kronor) Vidutgången av 1989 hade fjärde och femte fondstyrelserna sammanlagt rekvirerat3,i grundkapital. Sålunda kan konstateras att ändringen av26 § APR medför att det allmänna pensionssystemet även harmöjlighet att placera betydande belopp på aktiemarknaden. Fjärdefondstyrelsen rekvirerade och har därmedsammanlagt tillförts sedan fonden påbörjade sinverksamhet . Femtefondstyrelsen, som påbörjade sin verksamhet , rekvirerade sammanlagt500 . Löntagarfondernassamt fjärde och femte AP-fondernas rekvirerade grundkapital vid utgången av1989, fördelat över löntagarfondernas verksamhetsperiod, framgår av tabell Bli tabellbilagan. 4 Allmänt om riskkapitalmarknaden -1989/90:137 Bilaga11 fram steg Veckans Affärerstotalindex med . sjönk sedanbörskurserna med sammanlagt . Därefter skedde en återhämtningfram . Totalindex steg för hela 1989 med . Sedanlöntagarfondstyrelserna påbörjade sin verksamhet i mitten på 1984 hartotalindex stigit med . Börsutvecklingen har varit mycketväxlande . sjönk börskurserna med cirka 12procent medan de steg under de två följande åren.År 1987 sjönk börskurserna och 1988 steg de . Debranscher som utvecklades bättre än totalindex var verkstäder,kemisk industri, rederier och förvaltning. Sämst utveckladesskogsindustri och handelsföretag med nedgångar i branschindex om 6 . Förändringarna i branschindex visas i tabellen nedan. Tabell1 Förändringar i Veckans ABärers branschindex . Bokföringsmässigaoch reala resultat för löntagarfonderna och fjärde och femte AP-fonderna,avseende , visas i tabell 2.' Sammantagetvar de fem löntagarfondernas bokföringsmässiga resultat något störreän fjärde AP-fondens. Av löntagarfonderna hade Sydfonden det lägsta bokföringsmässigaresultatet och det högsta. Skillnaderna i bokföringsmässigaresultat mellan löntagarfonderna förklaras till stor del av skillnader ireavinstnetto. Detbokföringsmässiga resultatet, som påverkas av försäljningar av aktieposter, ärav mindre intresse i det långsiktiga perspektivet. 'I tabell B2 i tabellbilagan redovisas fondernas resultaträkningar i störredetalj och i tabell B3 redovisasfondernas balansräkningar. resultatetkorrigeras det bokföringsmässiga resultatet för värdeförändring- Skr.1989/90:137 en av ej realiserade vinster (dold reserv) och för avsättning förbevarande Bilaga 11 av grundkapitalets köpkraft (inflationen ).Det reala resultatet ger därmed en mer rättvisande bild av fondernas resultat. Nordfondenuppvisar det högsta reala resultatet och Mellansvenska löntagarfonden detlägsta. Mellansvenska löntagarfonden har dock rekvirerat mindre kapital änövriga fonder och hade vid utgången av året I i outnyttjademedel, vilket naturligtvis har inverkat negativt på fondens reala resultat medtanke på börsutvecklingen. Tabell 2 Fondernas resultaträkningar 1989 (miljonerkronor) (=s:a 1. tom 4.) (= 5. tom 7.) (=8.-9.) Löntagarfondernassammanlagda reala resultat före överföring till I 3:e AP-fonderna var , medan motsvarande resultat för var . Det kan då noteras att lönta garfondernas sammanlagda kapital vid ingången av året var i det närmaste lika stort som fjärde AP-fondens och att löntagarfondstyrelserna rekvirera de i nytt grundkapital under årets första fyra måna der, medan fjärde fondstyrelsen rekvirerade i okto ber. En mindre del av resultatskillnaden förklaras av att löntagarfondernas avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft var större än fjärde AP-fondens. Sammantagetöversteg löntagarfondernas och fjärde AP-fondens reala Skr. 1989/90:137resultat det reala resultatkravet med . Vid Bilaga 11 utgången av 1989 hade löntagarfonderna och därmedunder respektive fonds verksamhetsperiod ackumulerat ett realt överskott somtillsammans översteg det reala resultatkravet med . Femtefondstyrelsen påbörjade sin verksamhet . Fondens bokföringsmässigaresultat var tillräckligt för att täcka överföringen till 1 3:e AP-fondema.Fondens reala resultat var efter överföringen till l 3:e AP-fonderna minus3,vilket sammanhänger med utvecklingen av börskurserna mellanaugusti och årets utgång. 6 Löntagarfondernas resultat i förhållande till aktieindexoch obligationsränta samt löntagarfondernas genomsnittliga ränteavkastning Idetta kapitel belyses resultaten av löntagarfondstyrelsemas förvaltning utifråntre utgångspunkter. Först relateras fondemas faktiska förmögenheter tillhypotetiska aktieindexportföljer En sådan portfölj har räknats fram för varjeenskild löntagarfond och för de fem fondema tillsammans. Därnäst jämförsfondernas sammantagna faktiska förmögenhet med förmögenheten för en hypotetiskobligationsportfölj. Slutligen redovisas den genomsnittliga årsavkastningen påförvaltade medel uttryckt som en räntesats. Storleken på denna förräntningredovisas för varje enskild fond och för de fem fonderna tillsammans. Hypotetiskaaktieindexportföljer har framräknats utifrån antagandet att rekvirerade medelomedelbart placerats i aktier. Dessa aktier förmodas ha följt börsens genomsnittligautveckling, vilken mäts med hjälp av en indexserie från Findata. Dennaindexserie tar hänsyn till såväl värdeförändringar som utdelningar. Iberäkningarna är överföringarna till I 3:e AP-fonden beaktade. Hänsyn harockså tagits till kostnader för courtage, omsättningsskatt och förvaltning. Påfjärde raden i tabell 3 anges förmögenheterna för de hypotetiskaindexportföljerna. På tabellens sista rad redovisas skillnaderna mellanlöntagarfondernas faktiska förmögenhetstillväxter och värdeökningen förrespektive fonds indexportfölj. FörMellansvenska löntagarfonden (LTF IV) är den faktiska förmögenhetsökningennågot högre än indexportföljens. Övriga fonders faktiska värdetillväxtunderstiger respektive indexportföljs värdeökning. Största avvikelsernauppvisas av Sydfonden (LTF I) och (LTF III). Sammantagetligger fondernas faktiska tillväxt drygt 1.8 miljarder kro nor under den hypotetiska indexpoitföljens. Löntagarfondstyrelserna har emellertid placerat en viss andel av kapitalet i likvida medel och onoterade aktier. Då detta beaktas är löntagarfondernas värdeökning cirka I miljard lägre än den hypotetiska indexportföljens. 21 1989/90. 1989/90:137 Bilaga 11 Tabell 3 Jämförelse av löntagarfondernas förmögenhet ochvärdeökning med hypotetiska indexportfSljer beräknade för fondernas totalaverksamhetsperiod, 1984 1989 (). (2.-1.) (4.-1.) (3.-5.) -763,2 -175,3 -619,7 -211,0 -1755,9 ' Totalt rekvirerat belopp. Fondens marknadsvärderade tillgångar minus skulder. ' Indexportföljema har beräknats på följande sätt: Demedel som rekvirerats åren 1984 1989 har antagits placeras iaktier. Värdeökningen på dessa har antagits följa börsens genomsnitt (Findatasbörsindex, som inkluderar aktieutdelningar). Hänsyn har tagits till fondemasöverföringar till 1 3:e AP-fondema, samt till kostnader för courtage,omsättningsskatt och förvaltning. Enhypotetisk obligationsportfölj har beräknats med hjälp av årliga faktiska procentuellaräntesatser för räntebärande placeringar. Dessa räntesatser innehåller såväl periodiseradränta som värdeförändringar. Uppgifter har hämtats från SPP för . Föråren 1985-1989 kommer uppgifterna från I 3:e AP-fonden. Vid beräkning avobligationsportföljen har, liksom vid beräkning av hypotetiska aktieportföljer,tidpunkterna för samtliga rekvisitioner och överföringar samt kostnader för courtage,omsättningsskatt och förvaltning beaktats. Defem fondernas sammantagna marknadsvärderade förmögenhet uppgick vid utgångenav till . Vid en ensidig satsning påräntebärande placeringar skulle motsvarande summa vara cirka 16,8 miljarderkronor. Storleksskillnaden är sålunda . Skillnadenförklaras av de senaste årens mycket gynnsamma börsutveckling i förhållandetill utvecklingen på räntebärande placeringar. Löntagarfondernasårsavkastning på förvaltade medel Idetta avsnitt belyses löntagarfondstyrelsernas förvaltning utifrån deras genomsnittliga avkastning per krona. Avkastningen uttrycks som en års räntesats, vilket gör att löntagarfondemas förräntning kan jämföras med t.ex. bank- och obligationsränta. I beräkningarna inkluderas såväl realiserade somorealiserade vinster. 1989/90:137 Hänsyn har tagits till samtligatidpunkter för rekvisitioner och överföring- Bilaga 11 ar. Även kostnaderför courtage, omsättningsskatt och förvaltning har beaktats. I nedanstående uppställning redovisas fondernasförräntning . För löntagarfondema sammantaget var den drygt 20procent. Av de enskilda fondema hade Nordfonden och Sydfonden högst förräntningmedan Mellansvenska löntagarfonden hade den lägsta. Det kan här påpekas attberäkningen avser förräntningen per förvaltad krona, vilket medför attskillnader mellan fonderna vad gäller mängden rekvirerade medel inte påverkarresultatet. I II III IV V I-V 1989 22,18,18,16,24,20, I sammanställningen nedan redovisas genomsnittligförräntning för hela perioden 19841989. Nivån på avkastningen ligger mnt 23procent för de fem fondema sammantaget. Enligt nedanstående uppställning liggersamtliga löntagarfonder inom intervallet . För perioden 1988 var samma intervall 17 . Att skillnadema minskat mellanfondema beror på utveckling . Mellansvenska löntagarfonden som hadeden högsta förräntningen hade, som tidigare nämnts,den lägsta . Sydfonden som för perioden 19841988 låg lägst hadeunder 1989 den näst högsta förräntningen. Tillväxten av löntagarfondskapitalet, sett överlöntagarfondemas hela verksamhetsperiod, understiger den genomsnittligavärdeökningen på börsnoterade aktier. Fondkapitalets faktiska avkastning haremellertid överstigit värdeökningen på räntebärande placeringar. Förpensionssystemet innebär detta att det kapital som förvaltats av löntagarfondemagett en högre förräntning än om samma medel legat kvar i 1 -3:e AP-fondema. Detbör påpekas att börsens utveckling, sett i ett historiskt perspektiv,varit osedvanligt positiv 1989. 7 Fondernas placeringar Skr. Bilaga 11 7.1 Fondernas tillgångar Vidutgången av uppgick löntagarfondernas sammanlagda marknadsvärderadetillgångar till och fjärde AP-fondens till cirka23,. Femte AP-fondens marknadsvärderade tillgångar uppgickvid årets slut till . Se tabell B 3 i statistikbilaganför en sammanställning av fondernas balansräkningar. Avfondernas sammanlagda tillgångar på nästan var närmare 45miljarder, dvs. , placerade på aktiemarknaden. 1 tabell 5visas fondernas marknadsvärderade tillgångar som andel av det totala börsvärdetvid utgången av respektive år för åren 1985 1989. Tabell4 Fondernas marknadsvärde.i-ade tillgångar i procent av det totala börsvärdet(Al + All-listorna) den 31/12. 'Femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet och börsandelen utgjorde0,vid årets utgång. Enförklaring till att löntagarfondernas andel av det totala börsvärdet ökadeunder 1989, trots att de utvecklades sämre än börsgenomsnittet, ärnytillskottet av kapital i form av rekvirerade medel från 1 3:e AP-fonderna.Om löntagarfonderna inte hade rekvirerat nytt kapital skulle derassammanlagda andel av börsvärdet i stället ha minskat från vidutgången av vid utgången av 1989. 7.2 Inriktning på fondernas aktieplaceringar Fondemasaktieinnehav utgörs till största delen av vad som kan kallas den strategiskaportföljen, dvs. de största enskilda placeringama vilkas kursutveckling äravgörande för fondemas resultat. Onoteradeaktier utgör en förhållandevis liten del av fondemas aktieinnehav. Placeringari onoterade aktier är, allmänt sett, mer riskfyllda än placeringar i börsnoteradeföretag. Å andra sidan kan vinstpotentialen vara högre vid en lyckadinvestering i onoterade företag. Utvecklingenav den strategiska portföljen är, som tidigare nämnts, av stor betydelseför en fonds avkastning eftersom portföljen utgör en stor andel 324 avfondens totala tillgångar. Naturiigtvis beror resultatet på den samman- Skr.1989/90:137 tagna effekten av utvecklingen för de enskilda företagen iportföljen. För Bilaga 11 att något belysa fondernas strategiska portföljer kandet emellertid vara av intresse att studera fondernas största aktieplaceringar.Koncentrationen, dvs. de olika fondernas största placeringar på aktiemarknadenvid utgången av 1989 i förhållande till de totala marknadsvärderadetillgångarna framgår av tabell 6. I tabell B4-B10 i tabellbilagan ges specifikauppgifter om placeringarna. Tabell5 Fondernas största placeringar på aktiemarknaden i förhållande till de totalamarknadsvärderade tillgångarna 31/12 1989. Sydfondenhade vid utgången av 1989, jämfört med övriga löntagarfonder, den störstakoncentrationen i aktieinnehavet, framför allt vad gäller den största enskildaplaceringen och de fem största placeringarna. Detta gällde även vid utgången av1988. Jämfört med 1988 har dock koncentrationen minskat något. Vid utgången av1988 var andelen för de 5 största placeringama och för denstörsta placeringen . Fondernahar, med undantag för Sydfonden och Nordfonden, ökat den andel som de femstörsta placeringarna och den största enskilda placeringen utgör av de totalatillgångarna . Stabilitetenbland de största placeringarna ger en bild av långsiktigheten i fondens placeringspolicy.Ett mått på stabiliteten i fondernas strategiska portföljer kan erhållas genomatt jämföra hur många av de 20, 10 och 5 största placeringarna somåterfinns bland de 20, 10 respektive 5 största placeringarna föregående år.Nedan ges en sammanställning av en sådanjämförelse ,1988-1987 och 1987-1986. Stabilitetenbland de största placeringarna var relativt hög . Förändringarna av de fem största placeringarna förklaras främst av två 325 faktorer.En förklaring är att fondernas placering av rekvirerat Skr. 1989/90:137 kapital har medfört förändringar av rangordningen. En annan förklaring Bilaga 11 är den mycket olikartade kursutvecklingen för olika företag under1989, vilket förändrat den inbördes rangordningen även vid oförändrat aktieinnehav.