prop · GD0311 · 1989-12-31 00:00:00 — Medden inställning regeringen har redovisat kan tjänsten inrättas antingen som enstiftsprosttjänst eller också som en tjänst som biträdande biskop i enlighetmed centralstyrelsens intentioner och förslaget i motion 1989:74. Attha biträdande biskopar möter enligt läronämndens och centralstyrelsensutlåtanden inga verkliga hinder från läromässig synpunkt. Ändå innebär ensådan ordning i realiteten en mycket genomgripande förändring i vår kyrkastraditionella syn på biskopsämbetet. Det är därför naturligt att utskottetkänner en viss tveksamhet inför centralstyrelsens intentioner. Samtidigtmåste det erkännas att förslaget om en stiftsprosttjänst, hur tillfredsställandedet än är från arbetsmässig synpunkt, likväl har den bristen att församlingarnai stift kommer att sakna en biskop i det direkta stiftsarbetet. Vidavvägningen mellan för- och nackdelar har utskottet funnit att behovet av en biträdandebiskop väger så tungt att stift bör få en sådan tjänst när möjlighetennu öppnas. Ett starkt motiv är förhållandet att stiftschefen - ärkebiskopen - irealiteten på grund av sina många andra tunga uppgifter förklarligt nog kanägna endast en begränsad del av sin tid åt stiftsledningen. Detta gälleremellertid inte i övriga stift och utskottet är inte nu berett att tillstyrkaatt samma ordning får vinna insteg i de övriga stiften. Utskottet tar inte idetta sammanhang upp förhållandena i andra stift. Enordning med en biträdande biskop i stift får inte ses som ett 27 stegpå vägen mot att ärkebiskopen skulle befrias från sin stiftsanknytning. Prop.Utskottet har i tidigare sammanhang haft invändningar mot en sådan 1989/90:11 ordning (KLI984: 7). Regeringensförslag, i kombination med centralstyrelsens, bör utformas så att detuttryckligen avser endast stift. Motion 1989:74 tillstyrks underförutsättning av denna begränsning. 6.4 Ställningen i och stiftsstyrelsen Somen konsekvens av att tjänsten utformas som en biträdande biskop bör enligtutskottets mening ett något annorlunda betraktelsesätt anläggas på anknytningentill domkapitel och stiftsstyrelse. Denbiträdande biskopens ställning och en konsekvent tillämpning av delegationsprincipenbör medföra att ärkebiskopen skall kunna överiåta uppgiften som ordförande idomkapitlet på den biträdande biskopen. Uppdraget bör kunna ges för visstärende, visst sammanträde eller viss , eftersom utskottetförutsätter att ärkebiskopen behöver presidera vid bl.a. ärenden som intedirekt avser stiftsarbetet. Hit hör bl.a. disciplinansvaret för präster iutlandsförsamlingarna. Ordförandeskapeti stiftsstyrelsen är en tung arbetsbörda. För att göra möjligheten tilldelegation så fullständig som möjligt bör ärkebiskopen kunna överiåta uppgiftenpå den biträdande biskopen. Detta bör i så fall ske för återstoden av de valdaledamöternas valperiod. ställningstagande är synpunkterna i motion 1989:6 delvistillgodosedda. Utskottethar granskat de av regeringen framlagda lagförslagen. Mot bakgrund avutskottets ställningstagande i frågan om biträdande biskop har utskottetvidtagit erforderliga justeringar. Utskottethar dessutom upprättat förslag till ändringar i lagen (1963:633) om biskopsvaloch i domkapitelslagen (1988:181) i konsekvens med utskottetsställningstagande. Utskottethar också granskat det av centralstyrelsen framlagda förslaget till kyrkligkungörelse. 7.2 Församlingslagen (1988:180) Ettsåsom "Utskottets förslag" betecknat lagförslag har fogats till dettabetänkande som bilaga 3. Utskottet har inte nu haftnågot att erinra mot regeringens förslag till ändring i 2 kap. 5 § men vill hänvisa till sitt betänkande KL 1989:21 med anledning av motionerna 1989:6 och 48, som innebär att den exakta avfattningen bör övervägas ytterligare. . 28 7.3 Kyrkofondslagen (1988:182) Ettsåsom "Utskottets förslag" betecknat lagförslag är fogat till dettabetänkande som bilaga 4. lA Prästanställningslagen (1988:184) Ettsåsom "Utskottets förslag" betecknat lagförslag är fogat till dettabetänkande som bilaga 5. Utöverde i det framlagda förslaget upptagna lagrummen erfordras konsekvensändringar i1, 18, 19, 21, 22, 42, 48 och 49 §§ prästanställningslagen. I samtliga fallrör det sig om att en föreskrift som gäller en biskop skall kompletteras så attden också omfattar den biträdande biskopen i stift. Utskottet harförutsatt att detta kan ske utan att kyrkomötet på nytt hörs i ärendet. 7.5 Lagen (1963:633) om biskopsval Ettav utskottet upprättat lagförslag har fogats till detta betänkande som bilaga6. 7.6 Domkapitelslagen (1988:181) Ettav utskottet upprättat lagförslag har fogats till detta betänkande som bilaga7. Utskottetförutsätter att frågan om den biträdande biskopens närvarorätt i ,när han inte ersätter ärkebiskopen, löses i domkapitelsinstruktionen enligtförslaget i regeringens skrivelse. 7.7 Kyrklig kungörelse om ändring i kyrkliga kungörelsen (SKFS 1986: 3) om antagande av ny kyrkohandbok för Utskottethar inte haft något att erinra mot det av centralstyrelsen upprättadeförslaget. Motbakgrund av det anförda hemställer utskottet attkyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1989:1 och motion 1989:74hos regeringen anhåller att 2 kap. 5 §, 6 kap. 12 §, 9 kap. 2 och 7 §§ ges ibilaga 3 såsom Utskottets förslag betecknade lydelse att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1989:1 och mo tion 1989:74 hos regeringen anhåller att 8 § ges i bilaga 4 såsom Utskottets förslag betecknad lydelse 29 3. beträffandeprästanställningslagen Prop. attkyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1989:1 och mo- 1989/90: 1'.tion 1989: 74 samt med avslag på motion på motion 1989:75 hos regeringenanhåller delsatt 13, 14, 24 och 33 §§ ges i bilaga 5 såsom Utskottets förslag betecknadelydelse ddsatt 1, 18, 19, 21, 22, 42, 48 och 49 §§ ändras i enlighet med vad utskottetanfört 4. beträffandelagen om biskopsval attkyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1989:1 hos regeringen anhålleratt 2 § ges lydelse i enlighet med av utskottet upprättat, i bilaga 6 intagetförslag attkyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1989:1 och motion 1989:67anhåller att 2 § ges lydelse i enlighet med av utskottet upprättat, i bilaga 7intaget förslag attkyrkomötet med anledning av CsSkr 1989:11 beslutar anta det till centralstyrelsensskrivelse fogade förslaget till kyrklig kungörelse om ändring i kyrkligakungörelsen (SKFS 1986:3) om antagande av ny kyrkohandbok för . , ordf, *, , ,*, , , ,, *, *, *,, och . BiskoparnaLindegård och har deltagit i överläggningen. *)Ej närvarande vid slutjusteringen. yttrande 1*989/90:1 med anledning av regeringens skrivelse om stiftsledningsfunktionensframtida organisation i stift och centralstyrelsens skrivelse ombiträdande biskop har för yttrande överiämnats RegSkr 1989:1 och CsSkr 1989:11. Läronämndenanförde i sitt yttrande 1985:2 att förslag om "assisterande biskop"hörde till den typ av frågor som har "aspekter av principiell natur". Ordet"biskop" har via latinet övertagits från grekiskans episkopos, som betecknarnågon som i kyrkan bär ansvar för "tillsyn" eller"uppsikt", episkopé. Från att vara beteckning på en"församlingsledare" kom termen tidigt i kyrkans historia att användassom beteckning för den som bar ledningsansvaret i en centralort medkringliggande områden ett "stift". Denna utveckling betecknas i densvenska Kyrkoordningen av som "ganska nyttig och utan tvivel avGud den helga (som alla goda gåvor giver) utgången". Svenska kyrkanhar i sin tradition bevarat denna ordning från den gamla kyrkans tid. Senasthar detta klargjorts i Den svenska , i synnerhet iinledningsorden till avsnittet Löftena i ordningen för biskopsvigning: "Idetta folk, där vi alla genom dopet är kallade att föra ut ihela väriden, har biskopen ett särskilt uppdrag". De med detta uppdraggivna uppgifterna exemplifieras i det följande: "En biskop skall hatillsyn över stiftet och församlingarna och bära ansvar för att ord blirrent och klart förkunnat, sakramenten rätt förvaltade och barmhärtighetenutövad efter vilja". Biskopen skall "vara en herde för Gudshjord" och "med vaksamhet och klokhet skall biskopen tjäna enheten iKristus till kyrkans uppbyggdse och förnyelse i Anden". I Kyrkoordningen 1571motiveras biskopsuppdragets framväxt med att det tjänar enheten i kyrkan. För att övervinna "split och tvedräkt"mellan församlingar som "var hade sin besynnerliga biskop eller socknapräst" kom man överens om att "en biskop ibland dem skulle utväljas, vilken uppseende med alla de andra hava skulle ... så att det måtte dess bättre och endräkteligare tillgå". Samma accent möter i den aktuella ekumeniska dialogen mellan kyrkorna, exempelvis i dokumentet . Bland Andens gåvor och tjänster i folk "är en tjänst som ekiskopé nödvändig för att uttrycka och trygga kroppens enhet. Varje kyrka behöver detta enhetens ämbete i någon form för att kunna vara 31 " (Ämbetet§ 23). Biskopens centrala uppgiftsom enhetsskapande faktor kommer till ut- Prop. tryck i den i vår kyrkahittills obmtna ordningen att uppdraget avser ett 1989/90: 11 bestämt stiftenligt principen "ett stift en biskop". Detta ligger också nära denteologiska tolkningen att biskopen skall vara "en herde för hjord".Samtidigt gäller att stiftsbiskopamas uppdrag även innefattar uppgifter somavser hela kyrkan. Genom sin vigning är biskopen inlemmad i biskopskollegietmed ett särskilt ansvar för centrala uppgifter inom kyrkan som helhet (ettexempel på detta är sammansättningen av kyrkomötets läronämnd) och för vårkyrkas förbindelser med kristenheten i övrigt. Närpraktiska frågor om t. ex. arbetsbördor och arbetsavlastning aktualiseras terdet sig därför utifrån vår kyrkas hittillsvarande ordning som den närmast tillhands liggande lösningen att driva kravet på stiftsdelning. Det är även denlinje som företrätts av kyrkomötet vid behandlingen av denna typ av frågor,senast markerad genom det av kyrkomöte till centralstyrelsen givnauppdraget att utreda och lämna förslag till ny stiftsindelning. Detprincipiellt avgörande vid en bedömning av de nu framlagda förslagen är attdet i kyrkan skall ocn måste finnas tjänster med ansvar för episkopé, avtradition förbundna med uppgiften att viga tjänare åt samt att varapastor pastorum. Sådana tjänster har i kyrkans historia mött i olikautformning. Deri hittillsvarande ordningen i vår kyrka med "ett stift - enbiskop" är en sådan form, en annan är den i andra kyrkor ej ovanligamodellen med stiftsbiskop jämte "biträdande biskop(ar)". Det kan inomdenna modell bli svårare att klart uttrycka biskopsuppdragets innebörd avenhetsfaktor samt att detta uppdrag i princip även innefattar uppgifter somavser kyrkan i dess helhet. Även om förslaget att i vår kyrka införa en ordningmed "biträdande biskop" innebär en förändring av den hävdvunna synenpå biskopsämbetets innebörd kan dock inga avgörande läromässiga hinder anföras.Med hänsyn till den beprövade ordning som gällt i vår kyrka vore detdock lämpligt att den biträdande biskopen ges särskilt uppdrag över viss del avstiftet, vilket markerar att det är fråga om en interimistisk lösning som påsikt skulle kunna bana väg till den stiftsdelning, som i detta läge närmastsvarar mot vår kyrkas tradition. Då det i sak är fråga om en delegation avuppgifter som tillkommer stiftsbiskopen och då det förutsätts att tjänstentillsätts i samma ordning som gäller för tillsättning av biskop bör avprincipiella skäl biträdande biskop vigas till sitt uppdrag i samma ordning somgäller för övriga biskopar. Den närmare ansvarsfördelningen mellanstiftsbiskopen och den biträdande biskopen är en praktisk fråga, som kan blinog så komplicerad men som inte kan avgöras utifrån läromässiga aspekter.Avgörande är att det rör sig om ett och samma episkopé-uppdrag, låt varafördelat på ett annat sätt än tidigare genom att stiftsbiskopen delegerar vissauppgifter inom detta uppdrag till den biträdande biskopen. Närvarande:Ärkebiskop , ordf, biskop , Prop. biskop , biskop , biskop 1989/90: , biskopBengt Wadensjö, biskop , biskop , biskop , biskop , Per , , ,, , , och . 333 Riksdagen1989/90. yttrande f989/9o-11 med anledning av motion om stiftsledningsfunktionensframtida organisation i stift har för yttrande överlämnats KMot 1989:75 Läronämndenhänvisar till sitt yttrande 1989:9 med anledning av regeringens skrivelse omstiftsledningsfunktionens framtida organisation i stift. Närvarande:Ärkebiskop , ordf, biskop , biskop ,biskop , biskop , biskop ,biskop , biskop , biskop *, biskopBengt , biskop , biskop , biskop ,Per , , , , , och . *)Ej närvarande vid justeringen. 1989/90:11 Förslag till Lag om ändring i församlingslagen (1988:180) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 5 §, 6 kap. 12 § och 9 kap. 2 och 7 §§ församlingslagen(1988:180) skall ha följande lydelse. Ledamöteroch suppleanter väljs bland dem som har rösträtt enligt 4 §. Densom innehar tjänst som biskop är inte valbar till ledamot eller suppleant.Kyrkoherde eller annan präst som enligt 7 kap. 3 § andra stycket har förordnatsatt vara ledamot i församlingens kyrkoråd samt den som är anställd hosförsamlingen och som i egenskap av föredragande hos kyrkorådet eller på grundav andra uppgifter som hör till tjänsten har den ledande ställningen blandförsamlingens tjänstemän är inte heller valbar. Omen ledamot eller en suppleant är valbar upphör hans uppdrag genastutan särskilt beslut. Kyrkofullmäktige skall befria en ledamot eller ensuppleant från uppdraget, om han vill avgå och särskilda skäl inte talar emotdet. 12§ Valbar är den som är kyrkobokförd inom valkretsen, är medlem avsvenska kyrkan och som är myndig på valdagen. Densom innehar tjänst som bis- Den som innehar tjänst som bis kop är inte valbar till ledamot eller kop eller biträdande biskop är inte suppleant. Den som enligt 9 kap. valbar till ledamot eller suppleant. 2 § är biskopens ersättare i stiftssty- Den som enligt 9 kap. 2 § är bisko- relsen samt den som är anställd hos pens ersättare i stiftsstyrelsen samt stiftssamfälligheten och som i egen- den som är anställd hos stiftssam- skap av föredragande hos stiftssty- fälligheten och som i egenskap av relsen eller på grund av andra upp- föredragande hos stiftsstyrelsen el- gifter som hör till tjänsten.har en ler på grund av andra uppgifter som ledande ställning bland stiftssam-, hör till tjänsten har en ledande fällighetens tjänstemän är inte hel- ställning bland stiftssamfallighe- ler valbar. tens tjänstemän är inte heller Ifråga om verkan av att valbarheten upphör och om rätt att avsäga sig uppdragettillämpas bestämmelserna i 2 kap. 5 § tredje stycket om ledamot och suppleant ikyrkofullmäktige. 2§Biskopen är ledamot i stiftsstyrelsen. Viceordföranden i Vice ordföranden i I ett stift där är biskopensersättare. detfinns inrättad en tjänst som stift får ärkebiskopen för som stiftsprostskall dock denne i stället motsvarar återstoden av de valda le- 35 Regeringensförslag Utskottets förslag Prop. damöternas valperiod i sitt ställe som ledamot och ordförande sätta den biträdande biskopen i stiftet. 7§Beträffande stiftsstyrelsen och andra nämnder än egendomsnämnden tillämpasbestämmelserna i 7 kap. 8 §, 9 § andra fich tredje styckena, 11 -15 och 17-21 §§samt 22 § första stycket om kyrkoråd m. m. i församling. Därvid skall följandegalla. Bestämmelsema om försam- 1.Bestämmelserna om församling, kyrkofullmäktige och kyr- ling,kyrkofullmäktige och kyrkoråd skall avse stiftssamfällighe- koradskall avse stiftssamfälligheten, stiftsfullmäktige och stiftssty- ten,stiftsfullmäktige och stiftsstyrelsen. 1 ett stift där det finns inrät- relsen.1 stift får den biträ- . tad en tjänst som stiftsprost får dandebiskopen utan särskild kallel-denne utan särskild kallelse närvara senärvara vid sammanträden med vid sammanträden med stiftsstyrel- stiftsstyrelsenoch delta i överiägg-sen och delta i överiäggningarna ningarna men inte i besluten, när men inte i besluten, när stiftspros- denbiträdande biskopen inte ersät-ten inte ersätter biskopen som leda- terärkebiskopen som ledamot och mot i styrelsen. ordförande i styrelsen. Kungörelser ochtillkännagivanden skall anslås på stiftssamfällighetens anslagstavla. Stiftsstyrelsen skall underrättaförsamlingarna om frågor av större ekonomisk betydelse. Stiftsstyrelsen fårbegära upplysningar från församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternaskyrkoråd, när det behövs för att stiftsstyrelsen skall kunna fullgöra sinauppgifter. Stiftsstyrelsen får, om intestiftsfullmäktige beslutar något annat, uppdra åt kyrkorådet eller annan nämndi en församling eller kyrklig samfällighet att verkställa beslut avstiftsfullmäktige eller att förvalta anslag som enligt fastställd budget ellersärskilt beslut blivit anvisat åt församlingen eller den kyrkliga samfalligheten. Bestämmelsema om närvaro- ochyttranderätt för kyrkoherde eller hans ersättare skall också avse biskopen ochvice ordföranden i stiftsstyrelsen. Protokoll och andraarkivhandlingar får förvaras på annat sätt än i kyrkoarkiv, om regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer beslutar det. Dennalag träder i kraft . Förslag till Prop. Lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182) 1989/90:11 Härigenomföreskrivs att 8 § kyrkofondslagen (1988:182) skall ha följande lydelse. 1. allmänt och extra utjämningsbidragenligt 13-16 §§ 2. stiftsbidrag ochkyrkobyggnadsbidrag enligt 17 och 18 §§ 3. kostnaderför avlöningsför- 3. kostnader för avlöningsför måner till biskopar, stiftsprostar maner till biskopar, biträdande bis- och sådana präster som är anställda kop i stift och sådana präs- i de svenska utlandsförsamlingarna ter som är anställda i de svenska 4. kostnader för pensionsförmåner tillpräster eller efterlevande till präster enligt föreskrifter som regeringenmeddelar eller enligt avtal samt för försäkringsförmåner som enligt statlig gmpplivförsäkringutgår för präster eller andra kyrkomusiker än skolkantorer, 5. kostnader för kyrkomötet ochdess myndigheter enligt regeringens bestämmande, 6. kostnader för arvoden och annanersättning till ledamöter och suppleanter i domkapitlen enligt regeringensbestämmande för ärkebiskopsämbetet och departement eller myndighet därkyrkliga frågor handläggs, 8. kostnader för verksamhet, sombedrivs av stiftelse för rikskyrklig verksamhet, enligtregeringens bestämmande, 9. andra kostnader för kyrkligaändamål enligt regeringens bestämmande, 10. kostnaderför kyrkofondsstyrelsens kansli och kyrkofondens förvalt ning i övrigt. Dennalag träder i kraft . Förslag till Prop. Lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184) 1989/90:11 Härigenomföreskrivs i fråga om Härigenom föreskrivs i fråga om prästanställningslagen (1988:184) prästanställningslagen (1988:184) delsatt 13, 24 och 33 §§ skall ha aU 13, 14, 24 och 33 §§ skall ha följandelydelse, dels att det i lagen följande lydelse, skall införas en ny paragraf, 14 a. 13§ I varje stift skall det finnas en I varje stift skall det finnas en tjänst som biskop. I stift är tjänst som biskop. 1 stift är ärkebiskopen biskop. I stiften får äTkeh\skopenh\skop. I det stiftet får det också finnas en tjänst som det också finnas en tjänst som biträ- stiftsprost, dande biskop: stiftssamfällighet får det finnas tjänster som stiftsadjunkt, kontraktsadjunktoch pastoratsadjunkt. Valav biskopar och val av biträdande biskop i stift förrättas enligt bestämmelsemai lagen (1963:633) om biskopsval. Enligtlagen (1982:942) om utnämner regeringen till biskop en av detre som har föreslagits vid biskopsvalet. Detsammaskall gälla om utnäm- ningen av biträdande biskop i stift. Entjänst som stiftsprost tillsätts av regeringen. För upprättande av förslag tilltillsättande av en sådan tjänst skall val anställas i den ordning som ärföreskriven i lagen (1963:633) om biskopsval i fråga om val av andra biskoparän ärkebiskopen. 24§ Frågor om inrättande av tjänster Frågor om inrättande av tjänster som biskop, stiftsprost och dom- som biskop, biträdande biskop i prost prövas av regeringen. stift och domprost prövas Frågorom inrättande av tjänster som stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt prövas avsvenska kyrkans centralstyrelse. Enligt föreskrifter som regeringen meddelarprövar centralstyrelsen också frågor om inrättande av personliga tjänster förpräst eller tjänster för präst med tjänstgöring i flera stift. Frågorom inrättande av tjänster som kyrkoherde, komminister och 38 pastorsadjunktprövas av stiftsstyrelsen. Avskedandefår inte gmndas enbart på omständigheter som 1989/90: 11 harkänt före prövningen. Närfrågan om avskedande prövas av får avskedande integrundas enbart på en omständighet som den myndighet biskopen lyder under harkänt före prövningen. Förstaoch andra styckena gäller inte när beslutet om avskedande begärs av riksdagensombudsmän eller justitiekanslem efter det att omständighetenhar inträffat. Dennalag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1963:633) om biskopsval Härigenomförskrivs att 2 § lagen (1963:633) om biskopsval skall ha följande lydelse. 2§ Val av annan biskop än ärkebis- Val av annan biskop än ärkebis kop skall förrättas av en valkorpo- kop och val av biträdande biskop i ration som består av stift skall förrättas av en ledamöter, valkorporationsom består av präster som för -ledamöter, valetinnehar i stiftet inrättade präster som för tjäntersom domprost, kyrkoher- valet innehar i stiftet inrättade de, komminister, stiftsadjunkt tjänster som domprost, kyrko- ellerkontraktsadjunkt eller en- herde, komminister, stiftsad- ligtförordnande uppehåller obe- junkt eller kontraktsadjunkt el- sattasådana tjänster, ler enligt förordnande uppehål- särskilt utsedda elektorer för ler obesatta sådana tjänster, stiftets lekmän. särskih utsedda elektorer för Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i domkapitelslagen (1988:180) Härigenomföreskrivs att 2 § domkapitelslagen (1988:180) skall ha följande lydelse. Domkapitletbestår av följande ledamöter: 1. biskopen som ordförande, 2. domprosten eller, där det inte finnsnågon domprost, en av regeringen i sänder bland stiftetskyrkoherdar förordnad ledamot som vice ordförande, 3. en präst vald av stiftets präster, 4. tre lekmän valda av stiftsfullmäktige. Förledamöterna enligt första stycket 3 och 4 skall det finnas lika mångasuppleanter. De utses på samma sätt som ledamöterna. Vidhandläggning av de ärenden som enligt 16 § lagen (1982:942) om och 42 § första stycket prästanställningslagen (1988:184)ankommer på , skall dess sekreterare ingå som ledamot. Domkapitletbestår av följande ledamöter: 1. biskopensom ordförande, 2. domprosten eller, där det inte finns någondomprost, en av regeringen i sänder bland stiftets kyrkoherdarförordnad ledamot som vice ordförande, 3. en präst vald av stiftets präster, 4. tre lekmän valda av stiftsfullmäktige. / i Uppsalastift får ärkebiskopen i den utsträckning han finner lämpligt sätta den biträdandebiskopen i sitt ställe som ledamot och ordförande. Förledamöterna enligt första stycket 3 och 4 skall det finnas lika mångasuppleanter. De utses på samma sätt som ledamöterna. Vidhandläggningen av de ärenden som enligt 16 § lagen (1982:942) om och 42 § första stycket prästanställningslagen (1988: 184) ankommer pådomkapitlet, skall dess sekreterare ingå som ledamot. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, R. , , , , , , ,, , , Proposition om stiftsledningen i stift, m.m. 1 Anmälan av kyrkomötets yttrande m. m. Föredragandenanmäler kyrkomötets yttrande' över de remitterade förslagen till 1. lag om ändring iförsamlingslagen (1988:180), 2. lag om ändring ikyrkofondslagen (1988:182), 3. lag om ändring i prästanställningslagen(1988:184). Dei regeringens skrivelse framlagda förslagen innebar att en ny prästtjänst,benämnd stiftsprost, skulle få inrättas i stift för att avlasta ärkebiskopenen del av hans arbetsbörda som stiftschef. En möjlighet skulle också finnas förregeringen att vid uppkommande behov inrätta sådana tjänster även i andrastift. Föredragandenredogör för kyrkomötets yttrande och anför. Kyrkomötethar med sin behandling av regeringens skrivelse också behandlat en avsvenska kyrkans centralstyrelse överlämnad skrivelse CsSkr 1989:11 ombiträdande biskop, m. m. samt tre motioner i ämnet.