prop · GD0357 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90:57 [W Ändrad instansordning för vissa p ärendegrupper inom 1989/90:57 jordbruksdepartementetsområde m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet .. 1propositionen föreslås att regeringen befrias från sin nuvarande befattningmed vissa ärenden om överklagande inom jordbmksdepartementets ansvarsområde.Enligt förslaget skall regeringen inte heller vara första instans i' vissaärenden som rör häradsallmänningar och allmänningsskogar. Lagändringamaföreslås träda i kraft . 1 1989/90. 1 saml Nr 57 Lag om ändring i lagen (1950: 596) om rätt till fiske Härigenomföreskrivs att 41 § och mbriken närmast före 41 § lagen (1950:596) om rätt tillfiske skall ha följande lydelse. Nuvarandelydelse Om besvär m. m. Föreslagenlydelse Om överklagande m. m. Länsstyrelsensbeslut i sådana ärenden som avses i 24, 28 eller 29 § får överklagas hos kammartättengenom besvär. Fiskenämndensbeslut i sådant ärende som avses i 30 § får överklagas hos fiskeristyrdsengenom besvär. Fiskeristyrdsens beslut får överklagas hos regeringen genom besvär. Dåett beslut som en myndighet många att en avskrift av beslutet inte dem, skalldelgivning ske enligt 17 § Beslut,som avses i 28 och 29 §§, skad gälla utan hinder av att det har överklagats, ominte annat förordnas. Om det fmns särskilda skäl, får fiskenämnden yo>ornaatt även sådant beslut, som avses i 30 §, skall gälla med omedelbar verkan. Länsstyrelsensbeslut i sådana ärenden som avses i 24, 28 eller 29 § får överklagas hoskammarrätten. Fiskenämndensbeslut i sådana ärenden som avses i 30 § får överklagas hos fiskeristyrdsen. Fiskeristyrdsensbeslut / sådana ärenden får överklagas hos kammarrätten. meddelarenligt denna lag angår så lämpligen kan tillställas var och en av delgivningslagen(1970:428). Beslut,som avses i 28 och 29 §§, gäller , om inte något annat bestäms. Omdel finns särskilda skäl, får fiskenämnden bestämma att även ett sådantbeslut, som avses i 30 §, skall gälla omedef bart. Dennalag träder i kraft . 1fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gälleräldre föreskrifter. Lag om ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar Härigenomföreskrivs att 23, 40 och 41 §§, 47 § 2 mom. samt mbriken närmast före 47 §lagen (1952:166) om häradsallmänningar skall ha följande lydelse. Ledamot av allmänningsstyrdseskall vara här i riket bosatt svensk medborgare, om inte regeringen för ettsärskilt fall medger annat. Ledamot fär inte vara underårig eller ha förvaltareenligt 11 kap. 7 § föräld-rabalken. Ledamotav allmänningsstyrdse må, ändå att den tid för vilken han blivit utsedd ej gåtttid ända, skiljas från uppdraget genom beslut av ad-männingsstämman. vgår styrelseledamotinnan den tid för vilken han blivit vald gått tid ända och finnes ej suppleant,åligger det övriga styrelseledamöter att ofördröjligen föranstalta om val av nyledamot för återstående tiden. Utan hinder av vad sålunda stadgats må dock medvalet kunna anstå till nästa ordinarie allmänningsstäm-ma, såframt styrelsen ärbeslutför med kvarstående ledamöter samt uppskovet ej strider mot bestämmelsei reglementet. Ledamöterna i en allmänningsstyrdseskall vara här i landet bosatta svenska medborgare, om inte förett särskilt fall medger något annat. Ledamöterna får inte vara underårigaeller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldra-balken. Om en admänningsstämmabeslutar det, får en ledamot av en allmänningsstyrdse skiljas från sitt uppdraginnan tiden för uppdraget har gått ut. Om en styrelseledamotavgår innan tiden för uppdraget har gått ut och det inte finns någonsuppleant, skad övriga styrelseledamöter genast se tid att en ny ledamot väljsför den tid som återstår. Om styref sen ändå är beslutför och om det intestrider mot bestämmelserna i reglementet, får valet skjutas upp till nästaordinarie allmännings-stämma. Förslag till reglementeskall uppgöras av delägarna samt underställas regeringen för prövning och fastställelse.Regeringen prövar förslagets överensstämmelse med lag och dessändamålsenlighet samt äger vidtaga de ändringar däri som må finnas påkallade. Delägarna skad upprättaförslag till reglemente. Förslaget skall underställas för prövningoch fastställelse. skad pröva omförslaget är lagenligt ochlämpligt. får göra de ändringar iförslaget som behövs. Ändring av fastställtreglemente må efter förslag av delägarna eller den minoritet av dem, som be- 'Senaste lyddse 1988:1312. Senaste lyddse 1975:678. ' Senaste lydelse 1975:678. får medgeatt ett fastställt reglemente ändras. Framställning om ändring av reglementet 11 1989/90. 1 saml Nr 57 stämts i reglementet, medgivas av yr örai av delägama eller den mi- Prop. Har dyliktförslag väckts av minoritet som sagts, skola innan förslaget slutligenprövas delägama erhålla tillfälle att yttra sig. noritet av dem, sombestämts i reglementet. Har framställningen gjorts av en minoritet skalldelägarna få tillfälle att yttra sig innan ärendet avgörs. Om fullföljd av talan En förvaltningsmyndighets beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen får överklagas hos kammarrätten. Talanmot beslut, som länsstyref se meddelat i fall som avses i 1 mom. eller enligt8, 17, 37 eller 38 §, föres hos kammarrätten genom besvär. Mot annat beslut av länsstyrelse enligt denna lag föres talan hos regeringengenom besvär. Dennalag träder i kraft . Ifråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gälleräldre föreskrifter. Frågor,som enligt bestämmelser i reglementen skall prövas av regeringen, skall istället prövas av . 'Senaste lydelse 1975:678. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. Lag om ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar i Norrlandoch Härigenomföreskrivs att 7 § 2 mom., 22, 39 och 40 §§, 46 § 2 mom. samt mbriken närmastföre 46 § lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och skall haföljande lydelse. 7§' 2 mom. av fond som bildats av inkomst från besparingsskogama inomVenjans socken eller från eller Tran-strands sockens besparingsskog ägerregeringen utan hinder av vad i denna lag stadgas efter vederbörande delägareshörande meddela särskilda bestämmelser. fårmeddela särskilda bestämmelser om förvaltningen av sådana fonder som har bildatsav inkomster från besparingsskogama inom socken eller från ellerTran-strands sockens besparingsskog. Innan sådana bestämmelser meddelas skaddelägarna höras. Ledamotav allmänningsstyrdse eller ekonominämnd skall vara här i riket bosatt svenskmedborgare, om inte regeringen för ett särskilt fall medger annal. Ledamot fårinte vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Ledamotav allmänningsstyrdse eller ekonominämnd må, ändå att den tid för vilken hanblivit utsedd ej gått tid ända, skiljas från uppdraget genom beslut av deneller dem som utsett honom. Avgår styrelse- ellernämndledamot innan den tid för vilken han blivit utsedd gäll tillända ochfinnes ej suppleant, skall, där den avgångne valts av delägarna, på föranstaf landeav allmänningsstyrdsen val av ny ledamot för återstående tiden ofördröjligenhållas samt, om den avgångne utsetts av , anmälan om avgångengenast göras hos denna myndighet för utseende av ny ledamot . Utanhinder av vad nu stadgats må dock Ledamöternai en allmänningsstyrdse eller ekonominämnd skall vara här i landet bosattasvenska medborgare, om inte för ett särskilt fall medger något annat.Ledamöterna får inte vara underåriga eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Omden som har utsett en ledamot / en allmänningsstyrdse eller / en ekonominämndbeslutar det, får ledamoten skiljas från sitt uppdrag innan tiden för uppdragethar gått ut. Om en styrelse- ellernämndledamot som är vald av delägarna avgår innan tiden för uppdraget har gåttut och det inte finns någon suppleant, skall allmänningsstyrdsen genast se tdlatt en ny ledamot väljs för den tid som återstår. Om styrelsen eller nämndenändå är beslutför och om det inte strider mot bestämmelserna i reglementet,får valet skjutas upp till nästa ordinarie admänningsstämma. Om ledamoten harutsetts av skall alf 'Senaste lydelse 1975:679. ' Senaste lydelse 1988:1313. med val av ny ledamotkunna anstå till nästa ordinarie admänningsstämma, såframt styrelsen ellernämnden är beslutför med kvarstående ledamöter samt uppskovet ej strider motbestämmelse i reglementet. männingsstyrdsen istället genast göra anmälan dit, så att en ny ledamot kan utses. Förslag till reglementeskall uppgöras av delägarna. Förslaget insändes tid , som medeget yttrande överlämnar förslaget till regeringen för prövning och fastställelse.Regeringen prövar förslagets överensstämmelse med lag och dess ändamålsenlighetsamt äger vidtaga de ändringar däri som må finnas påkallade. Delägarna skallupprätta förslag till reglemente. Förslaget skall underställas länsstyrelsenför prövning och fastställelse. skall pröva omförslaget ärlagenligt och lämpligt. fär göra de ändringar iförslaget sombehövs. Ändring av fastställtreglemente må efter förslag av , delägarna eller den minoritet av dem,som bestämts i reglementet, medgivas av Konungen. Väckes förslag om sådanändring av delägarna eller av minoritet som sagts, skall om behandling avförslaget gälla vad i 39 § stadgats; dock skall innan utlåtandeöver minoritetsförslag avgives bereda delägama tillfälle att yttra sig. Delägarnaskola ock höras över ändringsförslag som väckts av . får medgeatt ett fastställt reglemente ändras. Framställning om ändring av reglementet fårgöras av delägama eller den minoritet av dem, som bestämts i reglementet. Omen framställning har gjorts av en minoritet, skall delägarna få tillfälle allyttra sig innan ärendet avgörs. Länsstyrelsenfår, efter att ha låtit delägarna yttra sig, ändra ett reglemente även utanatt någon framstädning har gjorts. Om fullföljd av talan 46 § 2 mom. Talan mot beslut, som länsstyrefse meddelat i fall som avses i 1 mom. eller enligt 7a, 16, 36 eller 37 §, föreshos kammarrätten genom besvär. En förvaltningsmyndighetsbeslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd avlagen får överklagas hos kammarrätten. 'Senaste lyddse 1975:679. * Senaste lydelse1971:563. Ändringen innebär bl. a. att andra stycket upphävs. Motannat beslut av länsstyrelse Prop. enligtdenna lag föres talan hos Konungen genom besvär. Dennalag träder i kraft . 1fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gälleräldre föreskrifter. Frågor,som enligt bestämmelser i reglementen skall prövas av regeringen, skall istället prövas av . t2 1989/90. Lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrketm.m. Härigenomföreskrivs att 10 och 13 §§ lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrkelm. m. skall ha följande lydelse. Densom, utan att vara behörig att utöva veterinäryrket, mot ersättning undersökerdjurs hälsotillstånd eller behandlar djur för sjukdom eller därmed jämförligttillstånd genom att vidtaga eller föreskriva åtgärd i förebyggande, botandeeller lindrande syfte må ej under utövning av denna verksamhet behandlasjukdom på vilken epizootilagen (nr 105) eller förordningenden (nr 309) om bekämpande av salmondlainfektion hos djur m. m. ärhelt eller delvis tillämplig. Omden, som saknar behörighet alt utöva veterinäryrkel men förvärvatveterinärtitel eller annan titel vari ordet veterinär ingår, begagnar titelni verksamhet som avses i första stycket, åligger det honom att därvid tydligtutmärka titelns urspmng och beskaffenhet. Iövrigt må ej den som, utan att vara behörig att utöva veterinäryrket, bedriveri första stycket avsedd verksamhet i samband därmed beteckna sig veterinäreller begagna titel eller yrkesbeteckning vari denna benämning ingår eller somger sken av att han är legitimerad eller på annat sätt auktoriserad av myndigheteller har specialistkompetens som veterinär. Lantbruksstyrelsenmå medge undantag från bestämmelserna i denna paragraf Densom, utan att vara behörig atl utöva veterinäryrkel, mot ersättning undersökerdjurs hälsotillstånd eller behandlar djur för sjukdom eller därmed jämförligttillstånd genom att vidta eller föreskriva åtgärder i förebyggande, botandeeller lindrande syfte får inte under utövning av denna verksamhet behandlasjukdomar på vilka epizootilagen (1980:369) eller lagen (1983:738) ombekämpande av saf monella hos djur är tillämplig. Omnågon, som saknar behörighet att utöva veterinäryrket men har förvärvatveterinärtitel eller någon annan titel vari ordet veterinär ingår, användertiteln i verksamhet som avses i första stycket, skad han tydligt utmärkatitelns urspmng och beskaffenhet. I övrigl får den somsaknar behörighet att utöva veterinäryrket inte beteckna sig veterinär /samband med att han utövar verksamhet som avses i första stycket. Han får inte helleri samband med verksamheten använda en sådan titel eller yrkesbeteckning sominnehåller ordet veterinär eller som ger sken av all han är legitimerad ellerpå annal sätt auktoriserad av en myndighet eller har specialistkompetens somveterinär. 'Senaste lydelse 1971:1116. Ändringen innebär bl.a. att fjärde stycket upphävs. Lantbmksstyrdsens beslut / ett särskilt fall enligt denna lag får överklagas hos kammarrätten. Talan mot lantbmksstyrdsens beslut enligt 25, 7 eller i särskih fallenligt 8 § föres hos kammarrätten genom besvär Motannat beslut av lantbruksstyrelsen enligt denna lag föres talan hos regeringengenom besvär. Beslut som lantbmksstyrelsen eller kammarrätten meddelar med stöd av denna lag gäller omedef bart, om inte något annal bestäms. Beslutsom lantbmksstyrelsen eller kammarrätten meddelar med stöd av denna lag ländertdl omedelbar efterrättelse, om annat ej förordnas. Bestämmelserom rätt för ombudsmän och för justitiekanslem att söka ändring ibeslut som rör återkallelse av legitimation enligt 4 § första stycket finns i 7§ lagen (1986:765) med instmktion för ombudsmän och i 7 § lagen(1975:1339) om jusritiekanslerns tillsyn. Talan skall väckas inom fyra veckorfrån det beslutet har meddelats. Dennalag träder i kraft . Ifråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gälleräldre föreskrifter. ' Senaste lydelse 1987:998. Ändringen innebär bl. a. attandra stycket upphävs. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i växtskyddslagen (1972:318) Härigenomföreskrivs atl 11 § växtskyddslagen (1972:318) skall ha följande lydelse. Talan mot beslut som annan Lantbruksstyrelsens beslut / ett myndighetän regeringen meddelat särskilt fad enligt denna lag eller medstöd av 5 eller 7 § föres hos enligt föreskrifter som har medde- lats med stöd av lagen får överkla gas hos kammarrätten. Motbeslut i fråga om ersättning av statsmedel enligt 8 §föres talan hos regeringen genombesvär. Beslutsom avses i första stycket Beslut som meddelats med stöd länder tillefterrättelse, av 5 eller 7 § gäller , om om ej annal förordnas. inte något annat bestäms. Dennalag träder i kraft . Ifråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gälleräldre föreskrifter. Ändringen innebär bl. a. att andra stycket upphävs. Lag om ändring i bisjukdomslagen (1974:211) Härigenomföreskrivs i fråga om bisjukdomslagen (1974:211) dels att i 13 och 6 §§ orden "Kungl.Maj: t" skall bytas ut mot "regeringen", dels att 9 § skall haföljande lydelse. En tillsynsmans beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos lantbmksstyrelsen. Annat beslut av en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fad enligt lagen eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos kammarrätten. Beslut som har meddelats med stöd av 3 eller 5 § gäller , om inte något annat bestäms. Mottillsynsmans beslut enligt 3 eller 5 § föres talan hos lantbmksstyrelsen genombesvär Talanmot beslut som annan myndighet än Kungl. eller tillsynsman meddelat medstöd av 3 eller 5 § föres genom besvär hos kammartätten, om beslutet meddelatsi särskih fall, och i övrigt hos Kungl. Maj: t. Mot beslut som annan myndighet än Kungl. Maj: t meddelat enligt 6 §föres talan hos Kungl. Maj: t genom besvär. Beslutsom avses i första och andra styckena länder tid efterrättelse, omej annal förordnas. Dennalag träder i kraft den . I fråga omöverklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldreföreskrifter. a. att tredje stycket upphävs. 7 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark Härigenomföreskrivs att 13 § lagen (1979:425) om skötsel av jordbmks-mark skall ha följandelydelse. 13§ Talan mot lantbmksnämndens beslut en- beslut enligt denna lagförs hos länt- ligt denna lag eller enligt föreskrifter bmksstyrelsen genom besvär Mot som har meddelats med stöd av lantbruksstyrelsens beslut förs talan lagen får överklagas hos lantbmks- hos regeringen genom besvär. Lantbruksstyrelsens beslut i ett särskih fad enligt lagen eller enligtföreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos kammarrätten. Dennalag träder i kraft . 1fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gälleräldre föreskrifter. 8 Förslag till Prop. Lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenomföreskrivs att 29 och 30 §§ och mbriken närmast före 27 § skogsvårdslagen(1979:429) skall ha följande lydelse. Ansvaroch besvär m. m. Ansvar och överklagande m. m. Talanmot beslut en- beslut enligt denna lag förs hos ligt denna lag eller enligt föreskrifter genom besvär.Mot som har meddelats med stöd av beslut förs talan hos lagen får överklagas hos skogssty- regeringen genom besvär. beslut i ett särskilt fad enligt lagen eller enligtföreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos kammarrätten. Myndighetfår förordna att dess En myndighet får bestämma att beslut skall ländatid efterrättelse dess beslut skall gälla , utan hinder avfördtalan. Dennalag träder i kraft . Ifråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gälleräldre föreskrifter. Lag om ändring i ädellövskogslagen (1984:119) Härigenomföreskrivs att 10 § ädellövskogslagen (1984: 119) skall ha följande lydelse. beslutenligt denna lag får överklagas hos regeringen genom besvär. får överklaga beslut. Skogsvårdsstyrelsensbeslut får överklagas hos . beslut får överklagashos regeringen. beslutenligt denna lag får överklagas hos kammarrätten. får överklagalänsstyrelsens beslut. Skogsvårdsstyrelsensbeslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stödav lagen får överklagas hos . besluti ett särskih fad enligt lagen eller enligt föreskrifter som har meddelatsmed stöd av lagen får överklagas hos kammarrätten. Dennalag träder i kraft . I fråga om överklagande avbeslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter. '°p- ' 989/90:57 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , ,, , , , , , Proposition om ändrad instansordning för vissaärendegrupper inom område m. m. Våren1984 antog riktlinjer för en systematisk översyn av möjligheternaatt överklaga myndighetsbeslut till regeringen (prop. 1983/84: 120, KU23, rskr.250). Syftet med översynen skall bl.a. vara att begränsa antalet överklagandenhos regeringen. Enutgångspunkt för översynen är att varje departement inom sitt område skallsvara för beredningsarbetet när det gäller att anpassa reglerna i de olika författningarnatill de riktlinjer som har beslutat. Våren1988 antog en lag om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut (prop.1987/88:69, KU 38, rskr. 189, SFS 1988:205). Lagen innebär en möjlighet tillöverprövning av vissa beslut som regeringen och andra myndigheter meddelar iförvaltningsärenden. Lagen syftar till att säkerställa att svensk rättmotsvarar åtaganden enligt om mänskligarättigheter och gmndläggande friheter. I väntan på erfarenheter fråntillämpningen är lagen tidsbegränsad. Den gäller till utgången av . Ilagens förarbeten framhålls att en riktlinje för utvecklingen på längre siktbör vara att man områdesvis överväger i vilken mån det är ändamålsenligt attersätta den överprövning som sker i administrativ ordning meddomstolsprövning. En översyn av aktuella författningar förordas. En sådanöversyn bör, enligt departementschefen, i viss utsträckning kunna samordnas meddet pågående arbetet alt anpassa reglema om överklagbar-het och instansordning lillde riktlinjer som fastställt . Avsiktenär att också översynen med anledning av skall skedepartementsvis. Förjordbmksdepartementets del har gjorts en systematiskgenomgång av alla lagar inom departementets ansvarsområde. Genomgångenhar gett vid handen att etl antal bestämmelser som möjliggör överprövninghos regeringen i sista instans bör ändras. ordning bör också införasför ett par ärendegmpper beträffande vilka Prop. 1989/90:57 regeringen förnärvarande beslutar i första instans. Genomgångenhar också visat att det bör göras vissa ändringar för att bestämmelserna om överklagandeskall bli mer enhetliga. Riktlinjernaför översynen av reglerna om rätt att överklaga myndighets-beslut tillregeringen antogs mot bakgmnd av en ökad tillströmning till regeringen avärenden om överklagande. I propositionen (1983/84:120) om regeringensbefattning med besvärsärenden anfördes bl. a. att gällande regler om rätten attöverklaga beslut till regeringen uppenbarligen inte alllid tillkommit efternågra mera målmedvetna och systematiska överväganden. Resultatet har blivitatt regleringen brister i konsekvens och enhetlighet och att regeringen äröverinstans fömtom i några få större ärendegmpper i en mängd var för sigsmå ärendegmpper av föga enhetlig karaktär. Regeringenbör, enligt de riktlinjer som antogs, inte vara överinstans annal än när detbehövs en politisk styrning av praxis. I sådana fall då prövningenshuvudsakliga funktion är alt tillgodose ett rältsskyddsbehov bör prövningennormalt läggas på regeringen bara om del inte går att ordna en tillräckligtkvalificerad överprövning på lägre nivå. Ipropositionen uttalades vidare bl. a. all den kartläggning av ärendena hosregeringen som gjorts gav vid handen alt åtskilliga gmpper av ärenden är av denarten all prövningen knappast har någon annan funktion än att tjäna som engaranti för en riktig och rättvis praxis. Att regeringen utnyttjar prövningenför politisk styrning är inte vanligt utom i några få typer av ärenden. Detkunde därför enligt departementschefen ifrågasättas om inte regeringen i självaverket kan befrias från de flesta gmpper av överklaganden. Imånga år har det i pågått en utveckling mot all förvaltningsärenden iallt större utsträckning överprövas av domstolar. Det huvudsakliga syftet harvarit att stärka den enskildes rättssäkerhet på förvaltningsområdet. Rättssäkerhetsgarantiemahar kommit i blick punkten. krav på tillgång till domstolsprövning har på grund av sin grundläggande konstruktion skapat vissa problem. Det sammanhänger med att konventionen griper över etl mycket vitt område som den i åtskilliga hänseenden är tämligen allmänt hållen och ger stort utrymme för olika tolkningar. I takt med att antalet mål kraftigt har ökat har den europeiska domstolen utvecklat en alltmer extensiv praxis, bl. a. då det gäller tolkningen av konventionens krav på tillgång till domstolsprövning. Kravet har ansetts omfatta inte bara civilrättsliga tvister utan också vissa tvister av offentligrältslig art med anknytning till äganderätten och rätten all utöva ett yrke m. m. En sammanställning av domstolens praxis har redovisats i propositionen 1987/88:69. Som princip i svensk rättgäller att ärenden där prövningen huvudsakli- Prop. 1989/90: 57 gen går ut påatt tillämpa rättsregler bör kunna överklagas till domstol. Andra ärendendäremot prövas i administrativ ordning även efter överklaganden. Denna principger emellertid inte alltid klar ledning. På många områden är lagstiftningen såutformad alt den prövning som skall göras har inslag såväl av rättsligbedömning som lämplighetsavvägning. Den genomgång som gjorts avlagstiftningen inom jordbmksdepartementets ansvarsområde har visat att så ärfallet beträffande många ärendegmpper som överprövas i administrativordning.