prop · GD03102 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör få medgeatt en kommun får uppdra även åt annan anordnare att anordna grund- sfi. SÖ:s, RRV:s och DO:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. SÖ anser dock attkommunerna inte skall ha rätt att välja mer än en anordnare av den samlade sfi-utbildningen. Skälen för mitt förslag:Enligt nu gällande bestämmelser får kommunen anordna grund-sfi i anslutning tillden kommunala utbildningen för vuxna eller anordna den fristående frånvuxenutbildningsorganisationen utifrån de förutsättningar som gäller för varjekommun. Kommunen får även uppdra åt studieförbund eller folkhögskola attanordna grund-sfi. Jag föreslår inga förändringar i dessa avseenden. Vidare gäller att enkommun, om den inte kan åstadkomma att undervisningen kan anordnas på tidigareangivet sätt, får uppdra åt en att anordna utbildningen. Dennabegränsning i vad gäller kommunernas möjlighet att utnyttja AMU för attanordna grund-sfi bör upphöra. Kommunerna får härigenom möjlighet att geuppdrag åt AMU på samma villkor som gäller gentemot folkhögskola och studieförbund. Utöver AMU föreslår jagatt kommunerna även skall kunna ge en statlig Prop. 1989/90: 102 högskoleenheti uppdrag att anordna grund- sfi. Somjag har anfört är det angeläget att undervisningen mer än differentierasoch ges en individuell utformning utifrån den enskildes behov, så långt somdetta är möjligt. Kommunernas ökade möjligheter att välja bland utbildningsanordnarebör underlätta för dem att åstadkomma en sådan önskad differentiering och individualisering.Jag vill här framhålla de insatser som studieförbund och folkhögskolor hargjort och gör i fråga om svenskundervisning. Jag utgår ifrån att dessa anordnareäven kommer att få en viktig uppgift i detta hänseende. 1 dettasammanhang bör erinras om att det är inget som hindrar en kommun att i enskildafall utnyttja fler än en utbildningsanordnare för att ge invandraren enindividuellt utformad utbildning. Särskilt bör uppmärksammas möjligheterna attkombinera svenskutbildning med arbetsmarknadsutbildning vid AMU under senaredelen av grund-sfi. Minaförslag när det gäller möjligheterna för en kommun att uppdra åt en ,en statlig högskoleenhet eller en annan anordnare att anordna undervisningenmedför ändringar i 3 § lagen om grundläggande svenskundervisning förinvandrare. 3.4 Vissa bestämmelser bör upphöra Enligtförordningen (1986:207) om grundläggande svenskundervisning för invandrareskall undervisningen i regel bedrivas som deltidsstudier. Den skall ocksåspridas till flera av veckans dagar. Vidare anges i förordningen att medundervisningstimme avses undervisning . SÖföreslår att bestämmelserna om deltidsstudier skall vara kvar. Däremot är detviktigt att det skapas förutsättningar för invandrarna att använda svenskaspråket parallellt med den lärarledda undervisningen t. ex. i form avarbetsplatsorientering eller beredskapsarbete på deltid. RRV vill avskaffareglerna om deltidsstudier inom sfi-systemet. DO föreslår att antaletundervisningstimmar per dag och deltagare skall utökas till 5 6. Detbör ankomma på regeringen att bestämma vilka regler som skall gälla i dessaavseenden.För information vill jag emellertid nämna att den statligadetaljregleringen av dessa frågor bör enligt min mening upphöra. Det bör varaen angelägenhet att bestämma hur svenskundervisningen i kommunen skallorganiseras. Detta bör även underlätta för kommunerna att ge en differentieradoch individuellt anpassad utbildning och bidra till en ökad effektivitet iutbildningen. Det bör vidare underlätta en lokal samordning av grund-sfi ochsamhällets övriga insatser för flyktingar och andra invandrare i kommunen. 3.5 Tiden för kommunens skyldighet att anordna grund-sfi Prop. Mitt förslag:Kommunens skyldighet att anordna grund-sfi bör gälla från den dagdå invandraren kyrkobokfördes i landet. I fråga om sådana invandrare som inteär kyrkobokförda men som regelmässigt vistas i kommunen efter att ha ansökt omuppehållstillstånd och därefter väntat på besked i ärendet börtiden räknas från utgången av den väntetiden. Om någon på grund av särskildaskäl inte kunnat påbörja undervisningen bör skyldighetenutsträckas . SÖ:s,RRV:s och DO:s förslag: Kommunens skyldighet att anordna svenskundervisningskall gälla alla som har behov av sådan undervisning oavsett hur länge devistats i landet. Den nuvarande s. k. tvåårsregeln bör därför upphävas. Skälenför mitt förslag: har tidigare uttalat att svenskundervisningenskall vara en introduktion till svenska förhållanden och ge allmänna kunskaperi svenska och om . Det är därför angeläget både ur den enskildes och ursamhällets synvinkel att undervisningen påbörjas så snart som möjligt.Riksdagen utgick från att kommunerna i sin planering för att ta emot flyktingaräven planerade för deras svenskundervisning så att det blev möjligt attpåbörja undervisningen under det kalenderår de anlände eller underkalenderåret därefter. uttalade också att regeringen noga borde följautvecklingen och om det visade sig att undervisningen i vissa fall inte kundepåbörjas återkomma med de förslag som uppföljning ochutvärdering kunde ge anledning till (prop. 1985/86:67, UbU 10, rskr. SÖ,RRV och DO har vid sitt arbete funnit att kommunernas skyldighet att anordna grund-sfigäller . Jag delar denna uppfattning. Jag är dock inteberedd att i likhet med vad SÖ, RRV och DO föreslagit avskaff"atidsgränsen för kommunernas skyldighet helt och hållet. Det skulle leda förlångt. Den uppfattning som tidigare uttalat om det angelägna i attsvenskundervisningen påbörjas och att kommunerna planerarutifrån detta bör ligga fast. De förändringar jag nu kommer att föreslå striderenligt min mening inte mot detta uttalande. Jag anser också att en tidsgränsbidrar till att påskynda att svenskundervisningen kommer till stånd. I 5§ lagen om grundläggande svenskundervisning för invandrare anges attkommunernas skyldighet att anordna grund-sfi gäller under det kalenderår då desom är berättigade till grund-sfi kommer till samt under det närmastpåföljande kalenderåret. Den tid under vilken en mot-tagarkommun har skyldighetatt anordna grund-sfi för en invandrare kan således variera mellan i runda talett år och . Genom de i många fall långa vistelserna påflyktingförläggningarna har, eftersom startpunkten för kommunernas skyldighetknutits till ankomsten till , kommunernas skyldighet ofta gått ut ellernästan gått ut när utplacering i kommunerna kunnat ske av den enskildeflyktingen. t2 1989/90. Genommitt förslag neutraliseras dessa problem. Kommunens skyldig- Prop.1989/90:102 het blir i normalfallet två för alla som är berättigade tillgrund-sfi. Motbakgrund av det sagda bör den nuvarande bestämmelsen i 5 § andra stycket lagenom grundläggande svenskundervisning för invandrare ersättas med en bestämmelseav innebörd att skyldigheten skall gälla under sammanlagt högst samt atttiden skall räknas från det att invandraren kyrkobokfördes i landet. Omskyldigheten inträder tidigare, vilket är fallet i fråga om sådana invandraresom utan att vara kyrkobokförda regelmässigt vistas i kommunen efter att haansökt om uppehållstillstånd i avsikt att bosätta sig i riket, bör tiden räknasfrån utgången av den väntetid som avses i 5 § första stycket 1. Denutgångspunkten för beräkning av tiden skall gälla även om invandraren senarekyrkobokförs i landet. Som jag har framhållit skall skyldigheten integälla en person vistas på en flyktingförläggning. I regel kommerinte någon kyrkobokföring att ske så länge en person vistas på en flyktingförläggning.Därmed kommer inte, i normala fall, tiden att börja löpa förrän vederbörandehar lämnat föriäggningen. Skulle undantagsvis kyrkobokföring ha skett redanunder förläggningstiden dispenseras kommunens skyldighet ändå till dessförläggningstiden är slut. I fråga om de finländska medborgare somstadigvarande arbetar här men som är bosatta i nära gränsen tillSverige bör tiden liksom räknas från det att de började arbeta iSverige. Kommunensskyldighet bör kunna utsträckas i individuella fall, omsärskilda skäl föreligger. En bestämmelse av den innebörden bör tas in i 5 §lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare. Bestämmelsenkan exempelvis gälla för kvinnor som på grund av graviditet kan försenas i sinstudiestart eller flyktingar, som på grund av svåra upplevelser tidigare,behöver längre förberedelsetid innan studierna kan påbörjas. Den kan ocksåanvändas för de undantagsfall då någon har blivit kyrkobokförd i landet redanunder sin tid i flyktingförläggning och därigenom hindratsatt påbörja sin grund-sfi. Jag anser inte att det är nödvändigt med någonprövning av statlig myndighet för att avgöra denna fråga. Det bör i ställetankomma på kommunen själv att besluta när sådana särskilda skäl föreligger attett tredje år bör komma ifråga. Detbör ankomma på SÖ att noga följa tillämpningen i praktiken av ifrågavarandebestämmelse. Mittforslag: Ett statsbidrag uttryckt i kronor för varje deltagare bör utgå tillkommunerna. Statsbidraget betalas ut i efterskott med halva beloppet kvartaletefter det att undervisningen påbörjats under förutsättning att invandrarendeltagit i undervisningen som motsvarar minst 50undervisningstimmar ä genom kommunens försorg. Resterandestatsbidrag betalas ut kvartalet efter det att invandraren deltagit iundervisningen minst . Varje studerande får endast engång ingå i underlaget för statsbidrag. För flyktingarkommer statsbidrag för grund-sfi att ingå som en del av den schablonersättninggenom vilken kommunerna kommer att få ersättning för flyktingmottagande. SÖ:s,RRV:s och DO:s förslag: SÖ anser att statsbidraget för den samlade sfi-undervisningenäven fortsättningsvis skall vara schabloniserat, in-dividbaserat och skilt frånövriga bidrag för invandrare/flyktingar. Statsbidraget bör beräknas utifrån engenomsnittlig utbildningstid och utbetalas i tvåomgångar, dels kvartalet efter det att invandraren påbörjat sfi-utbildningen,dels kvartalet efter det invandraren varit närvarande t. ex. 200undervisningstimmar. Kommuner med färre deltagare än sex under ett budgetår ochsom inte kan samordna sfi med annan kommun eller med grundvux bör, eftermedgivande från SÖ, kunna bilda undervisningsgrupp med färre deltagare än sexoch få statsbidrag motsvarande en hel grupp om tolv. För att öka möjligheternaatt differentiera undervisningen i kommuner med endast en eller två undervisningsgrupperbör i dessa fall resurserna beräknas utifrån en gruppstorlek om nio mot inormalfallet tolv. RRV föreslår att en ökad schabloniseringav statsbidragen till invandrare och flyktingar övervägs. Exempelvis skulleden nuvarande flyktingschablonen och ett generellt socialbidragsbelopp kunnaingå tillsammans med bidraget för sfi. Vidare skulle vissaarbetsmarknadspolitiska bidrag som är öronmärkta för invandrare kunnaingå. Om en mer genomgripande schablonisering inte bedöms som genomförbar bördet framtida sfi-anslaget få en utformning som i huvudsak ansluter till dagens sfi-anslag.För att komma bort från timtänkandet i kommunerna bör ett sådant bidraguttryckas i kronor och inte i timmar. DOanser att den nuvarande 100-timmarsgränsen för att få ut statsbidrag ärorimlig. Skälenför mitt förslag: Det nu gällande statsbidraget för grund-sfi innebär attkommunerna har rätt till statsbidrag för 450/12 = förvarje nytillkommande deltagare i grund-sfi för vilken kommunen har skyldighetatt anordna undervisning och som har deltagit i undervisningen under minst 100undervisningstimmar. För varje undervisningstimme utgår därefter ett bidragsom fastställs i det årliga budgetarbetet, för innevarande budgetår . Antaletdeltagare i grund-sfi mul- tipliceratmed 37,5 och det fastställda timpriset blir det totala beloppet Prop.1989/90:102 somutbetalas till kommunen för genomförd grund-sfi under budgetåret. Bidragetutbetalas i efterskott . För att underlätta för kommuner med ringainvandring att anordna grund-sfi har en sådan kommun rätt tillstatsbidrag om antalet behöriga deltagare uppgårtill sex men inte till tolv. Om antalet deltagare i en kommun understiger sex börkommunen inrikta sig på att anordna undervisningen genom samverkan med eneller flera kommuner. lämnas endast en gång förvarje studerande. Somjag har redovisat kommer statsbidrag för grund-sfi för flyktingar attingå som en del av den schablonersättning genom vilken kommunerna kommer att fåersättning för flyktingmottagande. Något statsbidrag för grund-sfi såvittgäller denna grupp kommer därför inte att betalas ur anslagupptagna under åttonde huvudtiteln. StatsrådetLööw kommer att redovisa sina förslag till utformning av dennaschablonersättning och hur resurser för grund-sfi beräknats inom ramen för ensådan. Detförslag till statsbidrag till grund-sfi som jag nu redogör för avser såledesendast de invandrare som inte omfattas av flyktingmottagandet och för vilkakommunerna får schablonersättning från . Detnuvarande statsbidraget har i princip tagits väl emot i kommunerna. Kritik hardock riktats mot kravet på att en deltagare skall ha närvarit under minst 100undervisningstimmar för att statsbidrag skall betalas ut. Enligt min mening börsystemet i sina huvuddrag kunna tillämpas även för den nya ordningen försvenskundervisningen. Statsbidragetbör således baseras på den genomsnittligt beräknade undervisningstiden (700undervisningstimmar), dividerat med den genomsnittligt beräknadegruppstorleken 12, vilket ger talet 58. Detta tal multipliceras sedan med ettgivet belopp som fastställs i det årliga budgetarbetet.Summan härav, som blir ett krontalsbelopp, utgör kommunens statsbidrag perdeltagare. 1 statsbidragshänseende antas en undervisningstimme utgöra . Dettabelopp får utgå endast en gång per studerande och betalas ut till kommunen medhalva beloppet kvartalet efter det att undervisningen för den studerandepåbörjats. Jag finner det dock vara rimligt att kräva att en deltagareverkligen skall ha påbörjat undervisningen för att statsbidraget för honomeller henne skall utgå. Motsvarande krav gäller inom andra skolformer, som t.ex. inom folkhögskolan. Jag vill därför föreslå att ett krav på visstdeltagande i undervisningen för att statsbidrag skall betalas ut bör gälla ävenframdeles. Kravet på att ha deltagit i som gällerbör dock kunna minskas till 50. Resterandedel av statsbeloppet betalas ut kvartalet efter det att invandraren varitnärvarande i undervisningen. Ilikhet med vad som gäller bör en kommun ha rätt att få statsbidrag för 12 deltagare, om antalet deltagare under ett budgetår upp går till sex men inte till tolv. Deltagare i grund-sfi för vilka kommunen erhållit statsbidrag inom ramen för schablonersättningen för flyktingar och som deltagit i undervisningen under budgetåret skall givetvis inräknas i '6 Ekonomiska och pedagogiska skäl talar enligt min mening dock för attförutsättningarna för samverkan med andra kommuner bör prövas innan kommunenväljer att anordna undervisningsgrupper med få deltagare. SÖ har överlämnat tillcentrala () att ombesörja kontroll och utbetalning avnuvarande statsbidrag till kommunerna för grund-sfi. Anledningen till att CSNhar getts detta uppdrag är att CSN betalar ut timersättning till deltagarna i grund-sfioch därigenom redan har fått in nödvändiga uppgifter för att även kunna betalaut statsbidraget för grund-sfi. Detta system har använts fr. o. m. budgetåret1988/89 och synes fungera väl. Jag kommer senare att föreslå att den lägretimersättningen inte längre skall utgå för grund-sfi. En av förutsättningarnaför den nuvarande ordningen att kontrollera och betala ut statsbidragförsvinner därmed. Jagavser därför att senare återkomma till regeringen med förslag att SÖ i samrådmed CSN och och efter samråd med skall ges iuppdrag att redovisa förslag om hur statsbidraget till kommunerna teknisktskall utbetalas och hur kontrollen av att rätt statsbidrag betalas ut skallkunna åstadkommas. Som en utgångspunkt bör gälla att den datorkapacitet somredan finns uppbyggd på CSN för ändamålet skall utnyttjas i första hand även fortsättningsvis,trots att den lägre timersättningen upphör att utgå. Utbetalningssystemet skallvidare ha en sådan uppbyggnad att det tillser att statsbidrag betalas ut endasten gång för varje deltagare samt att det tillser att en kommun inte får statsbidragenligt ovan för sådan deltagare i grund-sfi för vilken ersättning till kommunenredan betalats inom ramen för schablonersättningen för flyktingar. 3.7 Grundvux och särvux Mittförslag: Kommunernas skyldighet att anordna grund-sfi utvidgas till attomfatta även dem som har rätt till grundvux eller tagits in i särvux. Kommunenfår statsbidrag för dessa invandrare på samma sätt som gäller för övriga nyinvandrade.Kommunen får besluta om man vill anordna grund-sfi i nära samarbete med grundvuxeller särvux eller om kommunen vill anordna undervisningen på annat sätt fördenna grupp. SÖ:s,RRV:s och DO:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Enligt 5 § lagen om grundläggande svenskundervisning förinvandrare gäller inte kommunens skyldighet i fråga om anordnande avsvenskundervisning för invandrare som är berättigad till grundvux eller särvux.Svenskundervisningen skall i stället ske inom grundvux eller särvux för dessainvandrare. Något särskilt statsbidrag för grund-sfi utgår inte utankostnaderna för denna grund-sfi skall rymmas inom de ramar som är angivna för grundvuxoch särvux. Jag föreslår nu attkommunernas skyldighet att anordna grund-sfi utvid- Prop. 1989/90:102 gas tillatt omfatta även dem som är berättigade till grundvux eller tagits in i särvuxoch att statsbidrag ges för ifrågavarande invandrare på samma sätt som förandra invandrare, dvs. antingen inom ramen för schablonersättningen förflyktinggruppen eller enligt tidigare redovisat system för övriga. Kommunen fårdärefter med hjälp av statsbidraget antingen anordna utbildningen i närasamarbete med grundvux eller särvux eller, om det i vissa fall visar sig varamera ändamålsenligt, anordna den på annat sätt. Sammantaget bör det, som jag nuhar föreslagit, öka kommunernas möjligheter att ge även dessa grupper enutifrån deras behov och intressen individualiserad och differentieradutbildning. 1enlighet med vad jag har förordat bör det undantag i fråga om en kommunsskyldighet att anordna undervisning som finns i 5 § tredje stycket lagen omgrundläggande svenskundervisning för invandrare utgå. Enligt2 kap. 5§ vuxenutbildningsförordningen (1985:288) skall, om inte annat följerav 3 kap. 6 § första eller andra stycket vuxenutbildningslagen eller av 6eller 7 §§ vuxenutbildningsförordningen, undervisningen i grundvux upphöra, 1. för en elev som dåundervisningen börjar saknar grundläggande kunskaper i svenska språket, efter1500 lektioner, 2. för övriga elever, efter 1000lektioner. Motsvarandebestämmelser gäller även för särvux enligt 26 § förordningen (1988:816) omvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda. Eftersomgrund-sfi enligt föreliggande förslag skall ges vid sidan av den reguljära grundvux-respektive särvuxutbildningen och finansieras på annat sätt bör undervisningeni grundvux och särvux upphöra för samtliga elever efter 1000 lektioner om inteannat följer a v 3 kap. 6 § respektive 4 a kap. 4 § vuxenutbildningslagen ellerav 6 eller 7 §§ vuxenutbildningsförordningen respektive 27 eller 28 §§förordningen om vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda. Det ankommer påregeringen att besluta om erforderliga förordningsändringar. Enligt2 kap. 1 § vuxenutbildningsförordningen (1985:288) omfattar grundvux, för enstuderande som saknar elementära kunskaper i svenska språket, ävengrundläggande språkträning i och på svenska. Även läroplanen för ochstatlig vuxenutbildning (Lvux 82) anger i avsnitt 7.2. och 8.2 attgrundläggande undervisning i svenska språket ingår i grundvux respektive särvux.Jag kommer senare att återkomma till regeringen med förslag som anpassar dessaförskrifter till mina förslag . Jagkommer senare att vid min medelsberäkning för /91 beakta deminskade anspråk på resurser för grundvux och särvux som blir följden av nuredovisade förslag. 3.8 Den lägre timersättningen föreslås upphöra Mittförslag: Den lägre timersättningen om . avskaffas vid grund-sfistudier. SÖ:s, RRV:s och DO:sförslag: SÖ och RRV föreslår att den lägre timersättningen upphör. DO behandlarinte frågan. Skälen för mitt förslag:Jag delar uppfattningen att den lägre timersättningen bör avskaffas. Genom atttimersättningen i flertalet fall i kommunerna samordnas med socialbidraginnebär den nuvarande ordningen endast en rundgång av pengar, med omfattande administrativtarbete till föga nytta. Jag ställer mig vidarefrågan om det överhuvudtaget är rimligt eller ens nödvändigt, med ettstimulansbidrag, som den lägre timersättningen egentligen var avsedd som, föratt få invandrare att delta i grund-sfi. Såvitt gäller den högretimersättningen som riktar sig till dem som förlorar arbetsförtjänst vid sinastudier föreslår jag inga förändringar. Jag vill i detta sammanhang erinra omatt regeringen genom beslut bemyndigat mig att tillkalla ensärskild utredare att utreda vissa frågor rörande vuxnas studiefinansieringinkluderande också nuvarande timersättning. 3.9 Svenskundervisning för s. k. tidigare invandrare Min bedömning:Nuvarande verksamhet får fortsätta under /91. Frågan bör tasupp på nytt i samband med det program för vuxenutbildningen på kort. och långsikt som regeringen avser att presentera . SÖ:s,RRV:s och DO:s förslag: SÖ och RRV anser att kommunernas skyldighet att ge grund-sfibör avse alla invandrare med b.ehov av svenskundervisning oavsett hur länge devistats i landet. DO behandlar inte frågan. Skälenfor min bedömning: Intill utgången av /91 har kommunen skyldighetatt ge grund-sfi för sådana invandrare som kommit till före den 1januari 1985 och som har behov av sådan utbildning. Särskilda resurser haravsatts för detta ändamål fr. o. m. /88. Riksdagenhar uttalat att det återstående undervisningsbehovet för dessa invandrare börprövas på nytt vid utgången av /91 (prop. 1983/84: 199, UbU1984/85:6, rskr. 77, prop. 1985/86:67, UbU 10, rskr. Jag avser att senareföreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag att efter samråd med redovisa dels för hur många s. k. tidigare invandrarekommunerna anordnat grund-sfi, dels göra en kartläggning av det /91 återstående undervisningsbehovet. Minavsikt är att, när SÖ redovisat dessa uppgifter, på nytt ta upp frågan omsvenskundervisning för dessa invandrare till beredning i samband med detprogram för vuxenutbildning som avses presenteras underår 1991. 3.10 Lärarfrågor Prop. Föratt få undervisa i den nuvarande grund-sfin skall vissa krav som anges i 10 13§§ förordningen (1986:207) om grundläggande svenskundervisning vara uppfyllda.För att undervisa i påbyggnads-sfi inom studieförbund ställs däremot ingasådana motsvarande formella krav. I SÖ:s allmänna råd till förordningen(1986:208) om statsbidrag till studiecirklar i påbyggnadsundervisning i svenskaspråket för invandrare anges att studieförbundet vid godkännande avcirkelledare i påbyggnads-sfi kan tillämpa en något friare prövning avkompetensen än vad som gäller för lärare i grund-sfi. SÖredovisar i sin rapport att hälften av lärarna i grund-sfi har mer än tio årserfarenhet av sfi-undervisning. Lärarna i de större kommunerna har, oberoendeav arbetsgivare, längre erfarenhet än sina kolleger i små kommuner. Den nyaflyktingmottagningen har inneburit att många små kommuner, som intehaft någon invandring, nu har sfi-undervisning. Dessa kommuner har haftsvårigheter att rekrytera lärare som är formellt kompetenta för grund-sfi.Kommunerna har i nästan samtliga fall löst problemet genom att anställa lärarefrån det allmänna skolväsendet. Merparten av lärarna i grund-sfi har erfarenhetav annan undervisning. I sin rapport anger vidare SÖ att av 336 cirkelledare i påbyggnads-sfiär 177 kompetenta för undervisning i grund-sfi, dvs. endast drygt hälften. SÖ konstateraratt nytillskottet av lärare är litet, vilket kan vålla problem. Detråder således i vissa kommuner en brist på lärare som uppfyller dekrav på kompetens som är uppställda .