prop · GD0372 · 1989-12-31 00:00:00 — juridiska fakulletsstyrdsens forskningsnämnd, anför: "Betänkandetframstår allmänt sett som ett mycket angeläget måldokument, som måstevälkomnas av universiteten.... är det emellertid viktigt attframhålla, att om arkivmyndigheterna som föreslås skall få ett störreansvar för arkivfrågorna, kommer detta också att medföra ökade kostnader för arkivbildarna inklusive universiteten." .samhällsvetenskapliga forskningsnämnden och bib lioteksnämnden, anför att de stödjer den grundsyn på arkivens roll i sam hället som redovisas i utredningen. 9 1989/90. att arkivutredningen ger en god överblick Prop. 1989/90:72 över detsvenska arkivväsendet i alla dess former. Arkiven inplaceras här i Bilaga1.1.3 ett vidare allmänkulturellt perspektiv, där samhällets efterfrågan blirett ledmotiv. Högskolani anför: "har enligt högskolans mening utarbetatett förtjänstfullt betänkande som dels ger en värdefull och intressantproblembild som bakgrund dels ger konstruktiva förslag till åtgärder för attlösa problemen." PRVanKr:"PRV anser att utredningen i första hand beaktat arkivinstitutionernasbehov och intressen och endast i ringa omfattning de arkivbildandemyndigheternas." "PRV anser det vara en brist att utredningen inte närmarebehandlat arkivfrågor sammanhängande med användningen av modernare teknik, t.ex.lagring och gallring av ADB-lagrad information." "Sammanfattningsvisanser PRV att arkivutredningens förslag till arkivlag och arkivförordning inte underiättararkivverksamheten hos de arkivbildande myndigheterna." Statskontoretanser att betänkandet innehåller förslag som är ägnade att förbättraförutsättningarna för en ändamålsenlig utveckling på arkivområdet. "Utredaren har dock fört frågorna framåt i den utsträckning som enligtstatskontorets mening är nödvändig för att lösa samhällets arkivproblem. Iflera fall saknas också motiv för utredningens ställningstaganden. Förslagenspraktiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenser är genomgåendeofullständigt belysta. Det hade vidare varit värdefullt om utredaren innefattatäven försvarets arkivorganisation i sina överväganden." RRVanför: "I arkivutredningens betänkande slås fast att arkiven utgör enviktig del av det nationella kulturarvet och att de spelar en stor roll föroffentlighetsprincipens krav på insyn samt forskarnas behov av information.Denna syn delas av RRV." "RRV saknar en analys av såväl förslagensekonomiska konsekvenser som av olika intressenters behov och krav påarkiven." SCBanför: "SCB instämmer i utredningens konstaterande att ambitionsnivånmåste höjas när det gäller kulturområdet och vill särskilt framhålla att detär viktigt att man inte bara inriktar sina ansträngningar mot de allmännakulturkonsumenterna utan också förbättrar servicen till och kontakterna medforskarvärlden." Domkapitleti anser att det är tillfredsställande med ett lagförslag men anser att detfinns oklarheter när det gäller kyrkoarkiven. Kalmarläns landsting anför: "läns landsting stödjer arkivutredningenssynsätt att arkiven bör göras mer tillgängliga och marknadsföras bättre tillgagn för allmänhetens och forskningens intresse. Det är också värdefullt attarkivutredningen betonar betydelsen av att arkiven finns tillgängliga inom denregion där de bildats." AAS anför: "AASnoterar med tillfredställelse förslaget att arkivverk samheten skall regleras med stöd av en konsekvent författ ningsstruktur. AAS anser också att utredarens åsikt, att man bör komma bort från en detaljstyrning och i stället öka möjligheterna till delegering från arkivmyndigheterna till de arkivbildande myndigheterna, är mycket 130 AAS anser dockatt utredningen inte följt upp dessa intentioner i Prop. 1989/90:72 sinaförslag." "Sammanfattningsvis konstaterar AAS att förslagen ibetan- Bilaga 1.1.3 kandet tyvärr inte innebär något störrenytänkande, utan bara bekräftar den faktiska situationen ." Sammanfattning av betänkandet (SOU 1987:38) Ar- Prop.1989/90:72 kiv för individ och miljö '' -2' Utredningenhar genom kontakter med olika myndigheter analyserat och försökt preciserauniversitetsforskningens behov när det gäller urvalsmetoder och material avaktuellt slag. Forskningensbehov varierar från inget intresse alls för arkivdata till starkt uttalatintresse. Bland forskare som använder arkiv eller kan tänka sig att användaarkivdata finns en oro för att urvalsmetoder av de slag utredningen behandlarkan komma att medföra en allmänt ökad gallring i olika aktserier. Om ändågallring är nödvändig är det självfallet gallringsmetoder som är skonsamma motinformationsbortfallet som bör användas. Bådemetoden med individbaserade urvalsregister och metoden med intensivdataområdenhar starka företrädare. Som framgår av betänkandet kan dock metoderna användasparallellt, vilket också är utredningens förslag. Enligtutredningsuppdraget skall de statliga insatserna prioriteras och rymmas inom desamlade forskningsanslagen. Utredningen ser en sådan finansiering som fulltrimlig. Utredningen visar även på hur de aktuella urvalsmetoderna kan ökaeffektiviteten inom både den statliga och kommunala arkivsektorn. Närdet gäller forskning som kräver arkivdata har utredningen under arbetets gångkommit att ge begreppet forskning en betydligt vidare tolkning än traditionellakademisk forskning. Arkivinstitutionerna bör enligt utredningens förmenandeges en betydligt större folklig och kulturell tyngd än de har för närvarande.Det inneDär också att utredningen ser det som angeläget att tanken på ett fåtalstora statliga arkivinstitutioner för akademisk forskning måste kompletterasmed nya idéer som gör arkivmaterial tillgängligt för större grupper medborgarei deras hemkommuner. Det innebär att de kommunala arkiven får enstörre betydelse. En förskjutning i denna riktning tycks redan vara på gång.Utredningens förslag måste ses i detta perspektiv. Eftersamråd med den kommunala sektorn har utredningen försökt klarlägga fömtsättningamaför att olika huvudmän tillämpar samma urvalssystem både beträffandeindividregister och geografiska områden. Med tanke på de samordningsvinster somkommer alla parter tillgodo torde det vara möjligt att fortsätta dessadiskussioner. Det föreligger ett klart intresse hos olika huvudmän att få framen gemensam lösning i denna fråga. Utredningenavvisar förslaget att staten lagreglerar urvalsmetoderna för att på så sätttvinga fram en samordning. Den alternativa möjligheten att förhandla fram enöverenskommelse om de av utredningen föreslagna urvalsmetoderna bör prövasytterligare. Kostnadsansvaretför långsiktsförvaring av arkivdata bör enligt utred ningen ligga på dem som ansvarar för den kortsiktiga förvaringen. Den kommunala sektorn kan enligt utredningen ha lika långsiktiga mål för sina arkivinstitutioner och för en medborgarservice inom denna sektor som 132 staten.Med den breda forskningssyn som utredningen företräder är inte Prop.1989/90:72 frågor som rör insyn i samhällsutvecklingen, inkl. miljönsförändringar. Bilaga 1.2.1 uteslutande en statlig angelägenhet som enbartgagnar universitetsforskningen. Arkivinstitutionerna skall ge även denfolkligt förankrade forskningen service i form av bl.a. urvalsdata. Utredningenhar haft fortlöpande kontakter med departement och myndigheter för attdiskutera hur urvalsmetoderna kan tillämpas på t.ex. handlingar tillsocialregistret eller sjukvårdens patientjournaler. Som framgår av betänkandetföreslår utredningen att åtminstone ett urval på av dessa materialbevaras för nutida bruk i undantagsfall och för framtida mer allmänt bmk.Utredningen visar även på möjligheter att konstruera fiktiva individbaseradeurvalsregister som kan tillgodose viss forskning utan att risk förintegritetsintrång föreligger. Utredningenhar inte haft möjligheter att gå igenom alla slags arkivmaterial ochprioritera dem med tanke på universitetsforskningens behov. Några materialdiskuteras dock närmare varvid både kostnader och besparingar för denoffentliga sektorn beräknas för det alternativ att en minimi-bevarandenivåinförs. Fyrageografiska områden, motsvarande , , ochVästernorrlands län, föreslås få utgöra intensivdataområden. Utredningen tänkersig att olika huvudmän bemödar sig om riklig tillgång på miljödatai dessa områden. Existerande miljö- och persondata i dessa områden skall ocksåi stor utsträckning undantas från gallring. Som framgår av betänkandet ärsyftet att ge faktaunderlag för bl. a. den forskning som skall skydda oss motlivs- och hälsohotande miljöförändringar. Kostnaderoch intäkter diskuteras i betänkandet. För sju utpekade datamaterial får olikahuvudmän kostnader på ca 3,6 milj. kr när en miniminivå för deföreslagna urvalsmetoderna tillämpas. De granskade arkivmaterialen är alla dyraatt långsiktsförvara eftersom de normalt förvaras på papper iolika myndigheters arkiv. För datamaterial som ligger lagrade på andra mediablir kostnader för arkivutrymme försumbara. Bland de utpekade materialen ingåromdiskuterade individbaserade material, t.ex. sjukjournalema, som utredningentror kan bli oerhört viktiga för framtida forskning om långsiktiga hälsoförändringari befolkningen. Även dataserier över miljöförändringar bedömer utredningen somviktiga. Ibetänkandet redovisas även ungefärliga kostnader för ett mer omfattandesparande av individbaserade urvalsregister. Så länge urvalet sker i samordnadeformer finns inget som hindrar större urval. Skälen kan vara inomsektoriella.Materialet måste dock få samma särställning och sekretesskydd som den avutredningen föreslagna miniminivån. Alllagring av känsliga persondata i arkiv kan medföra risk för otillbör ligt intrång i den personliga integriteten. Det gäller även långsiktsförvaring av urvalsdata av de typer som behandlas i betänkandet. Utredningen föreslår därför att ett sekretesskydd skrivs in i 9 kap. 4§ sekretesslagen (1980:100). Därigenom stärks skyddet för den personliga integriteten sam tidigt som den nutida forskningen på urspmngliga data försvåras. ningen menar dock atttidigare berörda fiktiva befolkningsuppgifter i viss Prop. 1989/90:72 utsträckning kan ersätta autentiska data. Föratt öka anonymiteten i de individbaserade urvalsserierna föreslår utredningenatt vissa födelsedatum, 15:e-födda, inte får större sannolikhet än andra attingå i registren. Med slumpmässigt valda födelsedatum erhålls sammasamordningsvinster som . De utvalda individerna följs hela livet, menbegreppet 15:e-födda kommer att försvinna. Merkostnaderna för den ökadeanonymiteten torde vara små. Underutredningsarbetet har fortlöpande diskussioner förts med arkivutredningen. Dehär föreslagna bevarandemetoderna ligger enligt utredningens uppfattning ilinje med vanligt förekommande tankar inom arkivsektorn. Utredningenskommentar till allmänna arkivproblem 1avsnitt 2.1 anger utredningen några frågor som avslutningsvis skall kommenteraskortfattat. Delvis upprepas därvid synpunkter som redovisas på annan plats ibetänkandet. Det öppna svenska samhället ger medborgare rätt till insyn i bl.a.myndigheternas arbete. Yrkesgmpper som journalister eller universitetsforskarehar möjligheter att bevaka, diskutera och redovisa olika skeenden. Det finns enbred uppslutning kring denna öppenhet. Utredningen menar att arkivinstitutioneroch arkivdata kan organiseras så att fler medborgare ges möjligheter till insyni olika samhällsförändringar. En sådan insyn kan förbättras somintegritetsproblemen minskar. Föruniversitetsforskningens vidkommande försvåras en del forskning på autentiskadata genom det ökade integriletsskydd utredningen föreslår. Som alternativ tillfullständigt förstörande av arkivalier är dock ett bevarande i fyra län förmiljö- och individuppgifter och ett bevarande av 3-procentiga individbaseradeurvalsserier i hela landet av stort värde. Viss viktig forskning, t. ex.statistiska bearbetningar kommer fortfarande att kunna genomföras. Integritetsproblemenär, som framhålls i betänkandet, möjliga att bemästra. De hanteras lättare iarkiv för långsiktig förvaring än när data förvaras och används på olikamyndigheter. Både statliga och kommunala arkivmyndigheter har normalt kompetensatt hantera integritetsfrågan. Kommuner som ännu ej byggt upp sin arkivfunktionkan anlita yttre hjälp, t. ex. i form av förvaring i statliga arkivdepåer, föratt klara skyddad lagring. Förebilder för trygg förvaring finns både inom denoffentliga och den privata sektorn. Exempelvis anlitar bankerna särskildaföretag med resurser för säker förvaring utan informationsläckage. Svaretpå utredningens fråga i avsnitt 2.1 humvida arkiven är till för att trygga offentlighetsprincipen eller för att förse forskare och allmänhet med möjligheter att studera samhällsförändringar är följande: Arkiven kan fylla bägge funktionerna. Kortsiktig förvaring tryggar i första hand offentlig hetsprincipen. blir det alltmer forskarnas intresse som tillgodo ses av arkiven. De olika syftena gör det dock möjligt att använda olika 134 bevarandeprinciperoch helst även olika sökmöjligheter i nya och gamla Prop. 1989/90:72 arkivmaterial. Utredningenbetonar att en offentlighetsprincip bör tolkas i vid mening och attarkivinstitutionen bör tillgodose inte bara medborgarnas insyn i enskildaärenden utan deras systematiska kunskapssökande om samhällsförändringar. Meddetta synsätt sammanfaller målen att uppfylla offentlighetskrav ochforskningskrav. Somframgår på flera ställen i betänkandet bör olika arkivansvariga samsas om detvå här aktuella bevarandeprinciperna. En miniminivå föreslås men inget hindrart.ex. från att samordna urval på mer ambitiösa bevarandenivåer. Närdet gäller miljödata torde det ofta vara ekonomiskt möjligt att bevara alUinsamlat material. 1 de utvalda intensivdataområdena kan det dessutom bliintressant att samla in mer miljödata än . Intensivdataområden sombevarandeprincip har, som framgår på flera ställen i betänkandet, justfördelen att möjliggöra forskning om mer komplexa samband när det gällermiljöförändringar och deras inverkan på människors hälsa. Sådan kunskap är ettvärdefullt komplement till experimentella erfarenheter av mer kortsiktigapartiella hälsoeffekter av olika kemiska ämnen. Närdet gäller kostnadsnivåer har utredningen berört vad urvalsprinciperna har förkonsekvenser. Vidare förs en allmän plädering för att arkivinstitutionerna harstor betydelse och kan ges ännu större uppgifter. Utredningen ser fram mot bl.a.arkivutredningens förslag beträffande dessa frågor. Dentekniska utvecklingen gör det snart praktiskt möjligt att lagra ofantligamängder data på begränsat utrymme och till rimliga kostnader. Medborgarnasmöjligheter att själva få forska i olika samhällsförändringar kan därmedförbättras avsevärt. Liksom när organisationer och myndigheter använderstora resurser för att informera medborgare om frågor inom sina resp.ansvarsområden blir det snart möjligt att ge medborgarna resurser för att mersystematiskt orientera sig om olika samhällsprocesser. Politiskabeslut i denna riktning är mer långtsyftande än en lösning på de frågorutredningen behandlar. Det behöver inte heller vara arkivinstitutionerna somfår en nyckelroll i detta sammanhang, tekniken gör det möjligt för bibliotekeneller andra organ att medverka. Utredningens uppfattning är dock attarkivinstitutioner med olika huvudmän nu strävar efter både samordning idetaljfrågor, av typen urvalsprinciper, och en viktigare kulturpolitisk rollnär det gäller att betjäna allmänheten med kunskapsservice. Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100) Härigenomföreskrivs att 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980: 100)' skall ha följandelydelse. 1989/90:72 Bilaga1.2.2 Sekretess gäller i sådansärskild verksamhet hos. myndighet som avser framställning av statistik samt,i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan därmed jämförbar undersökning,som utförs av myndighet, för uppgift som avser enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Uppgift iföretagsregister, uppgift som avser avliden, uppgift som behövs förforskningsändamål, uppgift som avser personal- och lönestatistik och uppgift,som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbartförhållande är direkt hänföilig till den enskilde, får dock lämnas ut, om detstår klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någonhonom näi-stående lider skada eller men. Sekretess gäller i sådansärskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik samt,i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan därmed jämförbar undersökning,som utförs av myndighet, för uppgift som avser enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Sekretessgäller också, i den utsträckning regeringen föreskriver del, för uppgift om enskddspersonliga eller ekonomiska förhållanden, som kan hänföras till den enskildeoch som bevaras enligt gallringsföreskrifier som bygger på au handlingar avvisst slag bevaras inom vissa geografiska områden eller i fråga om personerfödda på en viss dag . Uppgift i företagsregister, uppgift som avseravliden, uppgift som behövs för forskningsändamål, uppgift som avser personal-och lönestatistik och uppgift, som inte genom namn, annan identitetsbeteckningeller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförlig till den enskilde, fårdock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den somuppgiften rör eller någon honom närstående lider skada eller men. I Lagenomtryckt l'W.S: lO.S. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst Oaga , såvitt angår uppgift om enskilds personliga förhållanden, ochannars i högst . Dennalag träder i kraft den XX. Remissammanställning över betänkande från Prop. utredningen angående intensivdataområden och %3.1.2.3 individbaserade urvalsserier inom arkivväsendet, (SOU1987:38) Arkiv för individ och miljö Efterremiss av utredningen har yttrande kommit in från: Justitiekanslem (JK) Datainspektionen (DI) Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) Skogs- och jordbruketsforskningsråd () Delegationen förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI) Arkivrådetför arkivverksamma inom statliga sektorn (AAS) Delegationenför social forskning (DsO Föreningenarkivverksamma i landsting och kommun () Universitets-och högskoleämbetet redovisar yttranden från , , ,, och samt från institutet.Göteborgs universitet redovisar yttranden från samhällsvetenskapligafakultetsnämnden, odontologiska utbildnings- och forskningsnämnden,humanistiska utbildnings- och forskningsnämnden. universitetredovisar yttranden från rektorsämbetet, utbildnings- och forskningsnämndenvid hälsouniversitetet, psykologi,institutionen for tema Vatten i natur och samhälle samt från Teknik och socialförändring (Tema T). redovisar yttranden från rektorsämbetet,juridiska fakultetsstyrelsens forskningsnämnd, medicinska fakultetsstyrelsen,tekniska fakultetens fakultetsnämnd samt från samhällsvetenskapligafakultetsnämnden. redovisar yttranden från historisk-filosofiska utbildnings- och forskningsnämnden utarbetat av institutet förfolklivsforskning, juridiska fakultetsnämnden, samhällsvetenskapligafakultetsnämnden med underliggande yttrande från kriminologiska institutionensamt ett eget yttrande från ekonomisk-historiska institutionen. Remissinstansersom inte närmare har kommenterat utredningens förslag Högskolani , naturvetenskapliga forskningsrådet, skogs- och jordbruketsforskningsråd, läns landstingskommun. , ,och Ange kommuner har antingen uppgett att de avstår från att yttrasig eller inte tagit ställning till förslaget. JK,delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning, i , i . Timråkommun samt data- och offentlighetskommit- Prop. 1989/90: 72 ten har endast yttrat sig över etl eller ett par delförslag. Denminsta enheten för intensivdataområde skall vara länet Avde tio remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker nio . A'!anser att länet är lämpligt ur administrativ synpunkt men mindre lämpligt omman vill studera en homogen gmpp som utsats för föroreningar på likartat satt. Dsfär negativ till förslaget och uppger att kommuner och landsting framstår sommer relevanta enheter för den forskning som dsf stöder. Fyralän skall väljas ut som intensivdataområden Avde sex remissinstanser som har yttrat sig speciellt över detta förslagtillstyrker landsarkiven i och . RA, och Ödeshögskommuner samt är negativa till förslaget och anser attantalet län ar för litet. Utredningenhar föreslagit att , , och länblir intensivdataområden Avde tjugonio remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrks förslagetav fem instanser, nämligen högskolan i . länsstyrelserna iGotlands och samt . Tjugotreremissinstanser anser att det är viktigt att även ett storstadslän tas med somintensivdataområde. De flesta föreslår att antingen kommun. läneller tas med. RAanför: "Den föreslagna urvalsmodellen bör enligt meningbyggas ut för att kunna svara mot ett bredare spektmm av forskningsintressenän de i betänkandet berörda. Ett samordnat geografiskt urval med regionalrepresentativitet ("intensivdataområden") bör omfatta följandeområden (av befolkningen): , , , kommun med omnejd, och ." Lundsuniversitet uppger: "har förordat att länskall ingå som intensivdataområde. Fakulteten anser att en storstad bör ingå iurvalet samt alt även demografiska skäl, förekomsten av akademier, domstolar,varierad industri och avancerat lantbmk talar härför. Även samhällsvetenskapligaoch medicinska fakulteterna har framfört sådana synpunkter. Rektorsämbetetdelar denna uppfattning." SLUuppger: "Det är i första hand i storstäderna och i som de största riskema för miljöproblem i form av luftföroreningar och kväveläckage finns. SLU finner det därför betänkligt att de intensivda taområden som föreslås är sådana där dessa miljöproblem inte är särskilt framträdande." SCB anser att det är ennackdel att inte ett storstadslän ingår främst med Prop. 1989/90:72 hänsyntill miljöproblemen. Valet av län bör föregås av mera detaljerade Bilaga1.2.3 studier. Miniminivånför urvalsstorleken skall vara , vilket motsvarar tolv födelsedatumper år Avde elva remissinstanser som har yttrat sig tillstyrktes förslaget helt av endasttre instanser, nämligen universitets samhällsvetenskapligainstitution, landstingsförbundet och . och kommuner, FRN saml Dsf anser att urvalsnivånär för låg. RAanser att nivån bör vara tre datum , t. ex. 5, 15 och 25. För vissaaktserier kan enbart 15:e-födda vara tillfyllest. FRNuppger: "Enligt FRN:s uppfattning bör en ambition vid valet av miniminivåför sparande vara, att man kan begränsa behovet av specialurval. Om detordinarie minimiurvalet är så litet att det kan användas endast för ett mycketbegränsat antal forskningsprojekt är poängen med ett sådant urval borta. I denomfattande diskussionen kring den urspmngliga intensivdataområdesrapporten harkravet på bibehållande av ett relativt stort individurval särskilt understmkitsav representanter för den epidemiologiska forskningen. Huvudområdet förepidemiologisk forskning är sjukdomars förekomst och orsaker. Ofta rör det sigom sjukdomar med en relativt låg incidens och skulle individurvalels miniminivåfastställas till förlorar nog detta sitt intresse för en stor del av den epidemiologiskaforskningen. Även i annan forskning om företeelser som är, om ej direktovanliga, men ändå begränsat förekommande bland individema, kommer man omurvalet sätts alltför lågt, bli tvungen att använda sig av specialurval.Bortsett från dessa problem kan ibland ej heller specialurval användas nämligeni de fall man måste ha prospektiva data om en individ, d.v.s ej kan gå bakåt itiden och leta data. En av tankarna bakom sparande av individurval är att enmängd data, utan inriktning på ett speciellt problemområde, skall sparas.Forskaren skall alltså kunna få tillgång till prospektiva data vid en tidpunktlångt senare än då data insamlades. Sammanfattningsvis föreslår FRN alltså sparar individbaserade urval motsvarande av populationen." MFRanser att ett 10-procentigt individurval är ett minimum på grund av att mångasjukdomar har låg prevalens.