prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Gmndforskningoch forskamtbildning bedrivs huvudsakligen inom ca 1 000 institutioner, vilkaär organiserade i ett fyrtiotal fakulteter, knutna till elva högskoleenheter påsju orter. har också vissa forskningsenheter utanfördessa sju orter. Inom högskolan finns ca 1 600 professurer. Deflesta institutioner har således endast en tjänst på denna nivå. Enligtuppgifter från uppgick antalet årsverken inomforskning och utvecklingsarbete inom högskolan /88 lik sammanlagt10300. Det innebär atl i genomsnitt ca tio årsverken per institution ägnades ålforskning. I denna summa ingår då arbetstiden för all berörd personal, såledesäven laboratorieassistenter, forskningsingenjörer, administrativ personal etc. Alltillgodose kraven inte bara på kvalitet ulan också på bredd i forskning ochforskamtbildning har medfört att många forskningsmiljöer inom högskolan är små.Forskningspolitiska studier visar alt del krävs en viss omfattning påverksamheten för alt skapa en kreativ forskningsmiljö. Forskning är också oftaresurskrävande, med avseende på såväl personal som andra resurser. 3.2 Avvägningsfrågor i det svenska systemet Undersenare år har det hävdals atl det råder en obalans mellan seklors forskning och annan uppdragsforskning å ena sidan och forskning på egel 30 programansvareker gmndforskning å den andra. Kritiken kommer fram- Prop. 1989/90:90 förallt från högskolesystemet och har endast i begränsad utsträckning utgått frånde behov av kunskapsutveckling som de enskilda sektorerna har. Någrastatistiska uppgifter kan belysa frågan. Enligt SCB;s statsbudgetanalys gickbåde 1977/78 och 1986/87 av statsanslagen för forskning och utveckling(FoU) till "främjande av akmän vetenskaplig utveckling", dvs.statens anslag till forskning vid universitet och högskolor (inklusive destatliga ersättningama lill sjukvårdshuvudmännen enligtläkar-ulbildningsavlald). Försvaret har den näst största andelen av de statligaFoU-anslagen. Försvarets andel uppgick både 1977/78 och 1986/87 lik ca 25 %.Försvarels FoU är således omfattande, och är i betydande utsträckning lagdutanför universitet och högskolor. Diskussionenom bristande balans beror självfallet på atl vi i största möjligautsträckning undvikit att skapa särskilda statliga forskningsinstitut medseklorsforskningsuppgifter. Ett undantag är just (). Svensk forskningspolitik har i stället inneburit att universitet ochhögskolor har betraktats som "samhällets samlade forskningsinstitut",där forskning utförs oberoende av statlig finansieringsform. Dettahar lett lill alt universitets- och högskolesektorn i har en starkställning jämfört med andra länder. Universitets- och högskolesektoms andel avde totala FoU-ulgiftema är i , vilket procentuellt är den nästhögsta av OECD-ländema. har redovisats all när utgiftema föruniversitets- och högskolesektom sätts i förhållande lill de totala nationellaresursema motsvarar andelen i 0,av bml-tonationalproduklen, BNP,vilket är högst i världen. 1del bredare perspektivet kan vi således konstatera all universitet ochhögskolor har en stark släkning i vårt lands samlade FoU-ansträngningar. Fråganom eventuella obalanser inom ramen för hela FoU-systemel blir således mindredramatisk i än i andra länder. Samtidigtstår det hell klart alt universitet och högskolor därmed ställs inför storautmaningar att klara de behov av långsiktig kunskapsuppbyggnad som finns inomi stort sett samtliga samhällsområden. Olika typer av balansproblem uppstårinom universitets- och högskolesektom, eftersom den svenska forskningsmodelleninnebär all de som finansierar forskning ej är identiska med dem som utför forskning.Vårt högskolesystem har emellertid inom flera vetenskapsområden visat sig ha engod förmåga all nå en inlemalionekl sett myckel god kvalitet. Sektorielllfinansierad forskning har växt fram bl. a. som ett stöd till devälfardsljänsler som den offentliga sektom tillhandahåller. Men del finns ocksåomfattande sekloriell FoU vars resultat främst kanaliseras till näringslivet.Enligt regeringens uppfattning har det svenska systemet, där enskilda sektorerlar ell eget ansvar för en långsiktig kunskapsuppbyggnad, ell stort värde.Sektoriellt motiverad och finansierad forskning, som i betydande utsträckningkommer lill utförande inom universitet och högskolor, är väsentlig för attvidareutveckla viktiga samhällssektorer. Destatliga sektoriella medlens omfattning varierar kraftigt mellan olika 31 Den sektoriella finansieringen är störst Prop. 1989/90:90 inom deltekniska fakultelsområdet som därtill har en betydande verksamhet finansieradav näringslivet. Även det samhällsvetenskapliga fakultelsområdet erhållerstora tillskoll från olika sektorsorgan. Inom dessa fakulteter finns det sedanvariationer mellan enheterna. Det går därför inte atl i generella termer talaom den sektoriella finansieringens volym och betydelse i högskolan. Om manvidare jämför andelen rådsmedel med andelen sektorsmedel inom olikafakukdsområden visar del sig all del tekniska fakultelsområdet har en betydligtmindre andel rådsmedel än övriga fakultetsområden. Även detsamhällsvetenskapliga området har en låg andel rådsmedel. Isamband med riksdagsbehandlingen av forskningsproposition (prop.1986/87:80) fördes i flera motioner fram krav på all medel för sektorsforskningskulle överföras till högskoleenheter och forskningsråd. beslutadeemekertid inte om några sådana överföringar ulan uttalade i stället allregeringen inför den nästföljande planeringsperioden /91 1992/93 borde seöver sektorsorganens verksamhet och komma med förslag som innebär atl viss delav anslagen lill seklorsforskningen förs över till högskolans fakulldsanslagm.m. för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden i högskolan. (UbU 1986/87:26s.l7, rskr. 1986/87: 282). Regeringenanser atl utförandet av forskning även fortsättningsvis bör koncentreras lilluniversitet och högskolor. Så länge vi håller fast vid denna princip kommerfinansieringen av forskning atl ske från skilda håll, även vad gäller statensFoU-satsningar. Delcentrala i denna avvägning är att forskarsamhället har lillräckligt med medelför forskning på egel programansvar och därigenom kan trygga den långsiktigakunskapsuppbyggnaden i högskolan i en ökande intemationell konkurrens. Enöverföring av medel från sekloriell forskning tik forskning på egelprogramansvar bör, enligt regeringens mening, gå till forskningsråden i ställetför en allmän basförstärkning av fakultetsanslagen. Forskningsråden satsar påde innovativa delarna i forskningsutvecklingen och utvärderar och omprövarsatsningar. Den konkurrens mellan forskare från olika högskolor ochinstitutioner som rådsmedlen leder till, gynnar forskningen. Rådsorganisalionenhar således bättre möjligheter än fakulletsorganisa-lionen atl kvalitetsmässigtväga olika insatser mol varandra. Förstärktaforskningsrådsanslag bör framför allt komma de forskningsområden lill del somi dag har alltför begränsade resurser för forskning på egel programansvar. Ca200 milj. kr. kommer, enligt regeringens förslag, att överföras frånsektorsorgan till den långsikliga kunskapsutvecklingen via ett utvidgatforskningsrådssystem. Vi återkommer till detta förslag i anslutning tillredovisningen av förstärkningarna av forskningsråden. Regeringenföreslår förstärkningar av resursema för forskamtbildningen ochriktade satsningar till nationella anläggningar, orter och fakulteter viafakultetsanslagen. 3.3 Förbättrad forskarutbildning Prop. Denviktigaste resursen i all forskning är forskaren. Ingen utmstning, ingaändamålsenliga lokaler kan ersätta kunnig och engagerad forskningspersonal. Enfömtsättning för all forskningsresurser skall kunna användas på ell rimligtsätt och för att forskningen skall kunna byggas ul är således att del finnstillgång på goda forskare. 3.3.1Motiv för ökat antal forskarutbildade Trotsall inlemationdll sett gör betydande insatser inom forskning ochutvecklingsarbete, är antalet forskamtbildade inte påfallande stort sett irelation till hela arbetskraften. En förklaring lill detta är all en stor andelav den svenska forskningen och framför allt utvecklingsarbetet utförs inom detprivata näringslivet. Andelen forskamtbildade är här blygsam. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) har i en rapport, som lagts fram inför dennaproposition, redovisat beräkningar av förändringama i antalet forskamtbildade iarbetskraften med utgångspunkt i åldersstmklu-ren bland dagens forskamtbildadesamt den nuvarande examinationen frän forskamtbildningen. UHÄ visar all antaletforskamtbildade kan komma att minska inom flera fakultelsområden. Densyn på den fortsalla utvecklingen av den statliga sektorn som regering ochriksdag givit uttryck för innebär atl uppföljning och utvärdering av de oftakomplicerade samhälleliga fenomen, med vilka den offentliga sektom arbetar, imånga sammanhang kan kräva mer långsiktiga och gmndläggande forskningsinsatser. Detprivata näringslivet står inför stora ulmaningar. Konkurrentema i andra ländersöker ofta i stor utsträckning fömyelse och effektivisering genom forsknings-och utvecklingsinsatser. Regeringenfinner således all flera faktorer talar för all behovet av forskamtbildadekommer atl öka. Önskvärda förändringar och nödvändiga anpassningar kan ocksåpåskyndas och underlättas om det finns rimlig tillgäng på kvalificeradepersoner med kompelens att möta och hanlera såväl dagens som morgondagens mereller mindre problemfyllda situationer. 3.3.2Förbätttade villkor för de forskarstuderande Tillskillnad från vad som gäller inom den gmndläggande högskoleutbildningenbeslutar regering och riksdag inte om antalet "utbildningsplatser" inomforskamtbildningen. Det är lokala högskoleorgan som avgör hur många som kanantas som doktorander med hänsyn tik de resurser som bedöms föreligga förforskamtbildningen. Regering och riksdag ansvarar dock för de minimibelopp somskall användas för sludiefinansiering inom forskamtbildningen. Genomströmningeninom forskamtbildningen är låg om man ser till bmllostudieliden. Även om det finns många förklaringar till varför fors karstudierna inte fullföljs är situationen otillfredsställande inom humanis- 33 3 1989/90. lisk ochsamhällsvetenskaplig fakultet. Situationen är bättre inom naturve- Prop.1989/90:90 lenskaplig, teknisk och medicinsk fakultet. UHÄ har i sin rapportvisat att examinationen inom forskamtbildningen har etl starkt samband med möjlighetematill studiefinansiering för doktorandema. Studiefinansiering inomforskamtbildning har två former: utbildningsbidrag för doktorander ochdoklorandtjänsl. Flera fördelar, framför allt av social natur, är förknippade meddoklorandtjänsl. Många skäl talar för all doktorandtjänst bör vara den normalastudiefinansieringsformen. Samtliga utbildningsbidrag bör därför successivtomvandlas lill doklorandtjänsler. Detta är förknippat med stora kostnader.Regeringen föreslår för den kommande treårsperioden att medel anvisas för allomvandla två tredjedelar av utbildningsbidragen tik doklorandtjänsler. Sålundaanvisas 39 milj. kr. /91, ytteriigare 32 milj. kr. /92och hämtöver 32 milj. kr. /93, vilket innebär en sammanlagd bashöjningmed 103 milj. kr. Inom de tekniska fakulteterna är konkurrensen om depresumtiva forskarstuderandena mycket stor. Regeringen anser därför allsamtliga utbildningsbidrag inom de tekniska fakulteterna bör omvandlas lik doklorandtjänslerredan budgetåret 1990/91. Återstående utbildningsbidrag inom övriga fakulteterbör omvandlas till doklorandtjänsler /94-1995/96. Resursemaför studiefinansiering för de forskarstuderande kommer vid treårsperiodens slutall uppgå lill sammanlagt mer än 550 milj. kr. Med hänsyn lill de stora beloppsom nu satsas på förstärkningar inom sludiefi-nansieringen för deforskarstuderande måste det också krävas av universitet och högskolor all depå alla säll verkar för all effektivisera utbildningen. Delär viktigt all universiteten och högskoloma utnyttjar de möjligheter som finnsför atl göra forskamtbildningen mer professionell. Högskoleförordningen harsedan föregående forskningsproposition ändrats så all till forskamtbildning nuendast får antas del antal studerande som kan erbjudas godtagbara villkor ifråga om handledning och studievillkor i övrigl. Beslut om del högsta antalstuderande som under ell läsår får finnas antagna lik forskamtbildning fattasav fakultets- eller sektionsnämnd efler förslag av berörd institution. Dd ärnödvändigt att antalet anpassas till de nämnda fömtsättningama och allfakulletsnämnder och institutioner tar sill ansvar för att ge deforskarstuderande en fullgod utbildning. Häri måste ingå all deforskarstuderande inlemmas i goda forskarmiljöer. Att vara en del av enforskargmpp är ofta bättre både för kvaliteten på arbetet och föreffektiviteten i studierna. Detär viktigt all de personella resursema för handledning och undervisning inomforskamtbildningen utnyttjas på bästa sätt. Lärartjänstorgani-salionen inomhögskolan gör del möjligt all utnyttja alla kompetenta lärare för dettaändamål. Kostnadema för forskamtbildning skall normalt belasta högskolansfakulldsanslag. Det kan dock ligga i t. ex. olika sektorsorgans intresse allmedge all seklorsmedd i viss utsträckning får användas för all täcka kostnaderför medverkan i forskamtbildning av sådan personal som primärt är engagerad isektorsforskningsprojekl. seom delta skall träffas mellan berörda högskoleorgan och seklorsorgan Prop.1989/90:90 eller andra exlema finansiärer. Rekryteringentill forskamtbildningen följer ell mycket tradilionellt möns-ler. Del ärovanligt att försök görs att bryta in på nya områden, t.ex. genom att finnaformer för att rekrytera fler kvinnor till mansdominerade ämnen eller att sökarekrytera doktorander från de mindre och medelstora högskoloma. Mindre än I %av de studerande från de mindre och medelstora högskoloma och vårdhögskolornafortsätter till forskamtbildning efler avslutad gmndutbildning,medan det är vid enheter med fasta forskningsresurser. Detta kan lillviss del förklaras av olikheter i gmndutbildningens stmktur. Andelen kvinnorsom påbörjar forskamtbildningen är väsentligt lägre än andelen utexamineradekvinnor från gmndutbildningen, jämfört . En stor del av kvinnomautexamineras dock från linjer som inte har en traditionellforskamtbild-ningsöverbyggnad. Andelen kvinnliga utexaminerade doktorer är ,vilket avspeglar en tidigare lägre antagning av kvinnliga doktorander men ocksåtyder på all kvinnor i större utsträckning än män ej genomför sinforskamtbildning. Olikaförsök har prövats för all inkludera nya gmpper av forskarstuderande i ellsamspel mellan institutioner vid enheter med fasla forskningsresurser ochhandledare vid mindre och medelstora högskolor eller vid forskningsintensivadelar av näringslivet. Regeringen anser all del är angelägel atlinslitulionema aktivt försöker all rekrytera fler forskarstuderande på etticke-traditionellt sätt. Institutionerna bör också försöka finna nya former föratt underlätta för nya gmpper av forskarstuderande att genomföra sinforskamtbildning i en stimulerande miljö. 3.4 Forskningsrådens roll som kvalitetsbevakare ochfömyelseinitierare Forskningsrådeller motsvarande organ finns i aka med jämförbara länder. Derasuppgifter kan variera något. En huvuduppgift är dock alltid atl fördelaanslagsmedel lill forskarinitierade projekt efter vetenskapliga bedömningar. Debeslutsfattande organen domineras av företrädare för vetenskapssamhället.Forskningsråden blir härigenom centrala organ i forskningssystemet. Man kansäga all de fungerar som normgivare. Deras beslut blir ofta avgörande förforskningens inriktning. Forskningsrådensbeslut om projektanslag leder i praktiken till en arbetsfördelning ochprofilering mekan olika institutioner och högskoleenheter, en arbetsfördelningsom utgår från var de bästa fömtsättningama för forskning av skilda slag finns.Råden bör också uppmuntra samarbete mellan olika discipliner i de fall sådanaforskningsprojekt är vetenskapligt betydelsefulla. Inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde finns tre forskningsråd: humanislisk-samhäksvelenskapliga forskningsrådet, medi- 35 cinskaforskningsrådet och naturvetenskapliga forskningsrådet. /90:90 delegation för rymdverksamhet fyller en forskningsrådsfunktion inomsitt område. Inom del tekniska fakultelsområdet finns inget självständigtforskningsråd. En forskningsrådsfunklion finns dock inom styrelsen för tekniskutveckling (STU). Inom de lanlbmksvelenskapliga, skogsvelen-skapliga ochveterinärmedicinska fakulletsområdena finns skogs- och jordbmketsforskningsråd, vilket dock inte har en majoritet forskare i sinstyrelse. Forskningsrådenkompletteras av forskningsrådsnämnden (FRN), som skall stödja forskning främstinom områden som är angelägna från samhällets synpunkt. Nämnden skall härvidbeakta behovet av tvär- och mångve-lenskaplig forskning. FRN har också som enviktig uppgift att stödja främst mol allmänheten riktad forskningsinformation.Det är viktigt all forskningens resultat sprids, inte bara mellan forskare ochlill de gmpper som i sin verksamhet behöver snabb tillgång till nyaforskningsrön ulan också lill medborgarna i stort. Vårt samhälle blir alltmerforskningsberoende. En vital demokrati kräver ökad och mer utbredd förmåga allla lik sig, förslå och även kritiskt ifrågasätta forskningens resultat. Forskningsrådensverksamhet har en strategisk betydelse i den svenska forskningsorganisationen.Rådsanslagens andel av de totala resursema för forskning på egel programansvarär dock fortfarande för låg. Inom vissa fakultelsområden har medel frånforskningsråden varit av mindre omfattning än inom andra. För framför allt deltekniska, men också det samhällsvetenskapliga fakultelsområdet är andelenrådsmedel av de totala resursema för forskning på egel programansvar betydligtlägre än för t. ex. del naturvetenskapliga fakultetsområdet. Vidsidan av de befintliga forskningsråden föreslår regeringen därför atl två nyaforskningsråd inrättas: ett leknikvelenskapligl och ett socialvetenskapligt.De kommer, liksom skogs- och jordbmkets forskningsråd, att få en sammansättningdär forskare är i majoritet. Förslageni denna proposition innebär all de humanislisk-samhäksve-lenskapliga,medicinska och naturvetenskapliga forskningsråden, delegationen förrymdforskning, forskningsrådsnämnden samt skogs- och jordbmkets forskningsrådfår utökade resurser med 46 milj. kr. /91 och ytteriigare 32 milj. kr.år 1991/92 och 19 milj. kr. /93, vilket innebär en bashöjning avtiksammanhangel 97 milj. kr. Även medlenför dyrbar vetenskaplig utmstning i anslutning till framför alltforskningsrådsfinansierade projekt ökar avsevärt. Dessa förstärkningartillsammans med de två nya gmndforskningsrå-den innebär allforskningsrådsorganisalionen kommer alt omfatta ca 1,3 miljarder kronori dagens penningvärde. 3.4.1Ett nytt teknikvetenskapligt forskningsråd Tikämpadforskning och utvecklingsarbete kräver avancerade kunskaper om de gmndläggande lagar som styr naturen och mänsklig verksamhet. Gmndforskning är således en nödvändig fömtsättning både för verksam heten och för rekryteringen lill tillämpad forskning. Flera bedömare, bl. UHÄoch , anser alt balansen mellan gmndläggande Prop.1989/90:90 forskning och tillämpad forskning inom del tekniska området harförskjutits lill grundforskningens nackdel. Denna bedömning gmndar sig påinsikten all gmndläggande och långsiktig teknisk forskning är en viktig del avlandels teknologibas och behövs för all skapa erforderlig avancerad teknologiskkompetens. Viklen av atl nödvändiga resurser skapas för tekniskspjutspelsforskning framhålls också. Forskningsrådsfunklionenför teknisk gmndforskning ligger inom styrelsen för tekniskutveckling (STU). De resurser som avsätts för denna inom STU är ca 30 milj.kr. , vilket är väsentligt lägre än de summor som fördelas via denaturvetenskapliga och medicinska forskningsråden. Dämtöver stöder STU tekniskforskning vid universitet och högskolor genom bl. a. långsikliga ramprogram medtotalt ca 300 milj. kr. Forskningsrådsfunklioneninom STU inrättades på försök inom ramen för STU:skunskapsulvecklingsprogram. Skälet var alt säkerställa stöd till särskiltframstående teknisk forskning vars relevans kunde avgöras först på sikt.Verksamheten fick en särskild beslutsordning inom STU samt en sammansättningsom överensstämmer med övriga forskningsråds. Dess vetenskapliga ledamöterutses av forskarsamhället enligt en särskild valprocedur. Det har ocksårepresentanter från STU och från industrin. Forskningsrådsfunktionen är ingensjälvständig myndighet, ulan underordnad STU. Dennafunktion har funnits . Den har sedan tillkomsten mött ett myckelstarkt gensvar hos landels tekniska forskare. Anslagsmedlen har dock varitblygsamma i förhållande lill verksamhetsområdets storlek och kostnadema förteknisk forskning. STU har endast i mycket begränsad omfattning omfördelatmedel för all öka slödel tik den tekniska gmndforskningen. Regeringenföreslår all etl fristående leknikvelenskapligl forskningsråd inrättas den 1juli 1990 under industridepartementet för atl stärka den tekniskagmndforskningen och därmed avsluta den försöksverksamhet som har bedrivits inomSTU. Det teknikvetenskapliga forskningsrådet bör utgå från den hillillsbedrivna försöksverksamheten och byggas upp fram lill millen av1990-lalel då rådet planeras få en omfattning som bättre svarar mot behoven.Rådet bör tillföras väsentligt ökade resurser, omfördelade från flerasektorsorgan. Genom sådana omfördelningar tillförs det teknikvetenskapligaforskningsrådet 67 milj.kr. /91, ytteriigare 27 milj.kr. år1991/92 och dämlöver ytteriigare 48 milj. kr. Tillsammans medreformmedel innebär detta ell lotalanslag om 152 milj.kr. vid periodens slut.Regeringen anser också all det behövs en viss breddning av rådelselektorsförsamling jämfört med vad som gäller för den tidigareforskningsrådsfunklionen. 3.4.2Ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd Delegationenför social forskning är ett sektorsorgan, knutet till socialde partementet. Delegationen har utvecklat sill arbets- 37 säll så alt det blivitallt mer likt forskningsrådens. Delegationen för social Prop. 1989/90:90forskning kan utan större förändringar uppfyka de formella krav som bör ställaspå ett gmndforskningsråd. Undersökningarhar visat att det samhällsvetenskapliga området är dåligt försett medrådsmedel. Vid sidan av humanistisk-samhäksvelenskapli-ga forskningsrådet ärdel i huvudsak två forskningsfinansierande organ som samhällsvetenskapligaforskare kan vända sig lill: och delegationen försocial forskning. Ett säll all förbättra situationen är all väsentligt ökaresursema för del humanisliskt-sam-häksvdenskapliga forskningsrådet. Regeringenkommer också alt föreslå en sådan ökning. skall emellertid tillgodose etl myckel brett fäll avdiscipliner. En kraftig ökning av dess resurser är därför enligt regeringensmening inte till fyllest för all tillgodose de behov av gmndläggande forskningsom finns inom det socialvetenskapliga området. led i strategin alt stärka och vidga forskningsrådssyslemd föreslårregeringen alt etl socialvetenskapligt forskningsråd inrättas undersocialdepartementet för atl ersätta både delegationen för social forskning ochdelegationen för invandrarforskning. förordas all del föreslagnarådet får en viss förstärkning. Rådet kommer att tillföras 58 milj. kr. år1990/91, ytteriigare 6 milj. kr. /92 och samma belopp /93. Delinnebär en anslagsnivå av 70 milj. kr. vid periodens slut. Delär angeläget all del socialvetenskapliga forskningsrådels insatsområdeavgränsas i förhållande lill de humanistisk-samhäksvetenskapliga och medicinskaforskningsråden. Del socialvetenskapliga forskningsrådet bör därför i förstahand inrikta sin verksamhet på gmndforskning och tillämpad forskning inom desocial- och invandrarpolitiska områdena. 3.4.3Ny sammansättning för skogs- och jordbrukets forskningsråd Skogs-och jordbmkets forskningsråd arbetar på i stort sett samma säll somgmndforskningsråden.