prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Forskningeninom ramen för del särskilda arbetsmarknadspoliliska forskningsprogrammet börde kommande tre budgetåren i första hand avse forskning om: 2. arbetsmarknadspolitikensroll, utformning och verkningar Fömtomtill särskilda forskningsprojekt inom dessa områden bör an- 372 slagnamedel användas till forskartjänster för att stimulera och ge en mer Prop.1989/90:90 fastkaraktär ål den forskning som bedrivs inom universitet och högskolor. HSFRbör inhämta synpunkter om forskningsbehov från bl.a. berörda Arbetsmarknads departement och myndigheter samt partema på arbetsmarknaden. utvärdering skall göras av forskningsprogrammets inriktning inför nästa planerings period. 19.1.2Ombildning av delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA) Molbakgmnd av den förstärkning som föreslås av den arbetsmarknadspoliliskaforskningen inom ramen för verksamhet kommer delegationen förarbelsmarknadspolilisk forskning (EFA) alt ombildas till en expertgmpp förarbetsmarknadspoliliska utvärderingssludier. Expertgmppens uppgift skall varaatl initiera och biträda vid utvärderingsstudier inom arbetsmarknadspolitikensområde. I expertgmppen skall ingå företrädare för ,myndigheter, arbetsmarknadens parter samt forskarsamhället. Dettaförslag innebär en väsentlig förstärkning av utvärderingsverksamheten inom detarbetsmarknadspoliliska området. Förbudgetåren 1990/91-1992/93 bör EFA få disponera 3,5 milj. kr. per budgetår förutvärderingssludier. Medlen kommer i huvudsak all få disponeras för beslututifrån ell utvärderingsprogram för perioden som regeringen senare kommer allfastställa. Arbelslivsforskningskall ge kunskap om hur arbetsformer och arbetsmiljö saml ell demokratisktarbetsliv kan förenas med en eflFektiv och konkurrenskraftig verksamhet i näringslivoch offentlig förvaltning. Arbetslivsforskningenbyggdes ul myckel kraftigt under 1970-talel. Organ inrättades för atlfinansiera eller bedriva forsknings- och utvecklingsarbete. Arbetsmiljöfondenfinansieras genom en särskild arbetsgivaravgift och är etl finansieringsorgansom inrättades . Arbetslivscentmm tillkom för all bedriva ochfrämja tvärvetenskapligt forsknings-och utvecklingsarbete som rör arbetslivet.Arbetsmiljöinslilulel inrättades när arbetarskyddsslyrdsens forskningsavdelningblev etl självständigt forskningsorgan för arbetsmiljöfrågor. BeträflFandedel regionala forskningssamarbetet mellan lönlagarorganisationema ochhögskolorna vad gäller arbetslivs- och arbetsmiljöfrågor föreslås dettasamarbete få fortsätta. Detfinns också andra meddsbeviljande organ som stöder arbelslivsforskning t. ex.styrelsen för teknisk utveckling och forskningsrådsnämnden. Ar-bdsvetenskapligforskning bedrivs också vid landels universitet och högskolor, vid deyrkesmedicinska klinikema och olika branschforskningsorgan. 1989/90:100 (bil. 12) har regeringen föreslagit att, i 373 avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /91 under Prop. angivna anslagsmbrikerberäkna följande belopp. C 3.Arbelsmiljöinstilulel: Anskaffning av dep. Vi tar nu upp dessafrågor. 1988/89Utgift 67143000 1989/90Anslag 78036000 1990/91 Förslag 85 539000 Arbelsmiljöinstilulelinrättades som ett självständigt forskningsorgan genom allforskningsavdelningen på arbetarskyddsstyrelsen bröts ut ur styrelsen och bleven egen myndighet. Institutets uppgifter är att bedriva och främja forskning,utbildning och dokumentation inom arbelsmiljöområdet i syfte all förbättraarbetsmiljön. Ca en tredjedel av institutets forskning finansieras med medelfrån arbelsmiljöfonden. Institutethar ell särskilt ansvar för den långsiktiga kunskaps- och kompetensuppbyggnadeninom arbetsmiljöns olika delområden. Institutethar ca 30 professorer vilka är knutna lill resp. fakulldskollegi-er inomhögskolan. Den vetenskapliga kompetensen är fördelad på ämnesområdena medicin,fysiologi, kemi, teknik, psykologi samt toxikologi. Institutet har ellomfattande samarbete med universitet och högskolov. Förnärvarande handleds ca 60 doktorander helt eller delvis från institutet. Dettamotsvarar en kostnad om ca 20 milj. kr. Motbakgmnd av de problem som uppvisas i arbetsmiljön är del inte rimligt,enligt institutet, att minska forskningsresursema. Den nu tillsattaarbelsmiljökommissionen stöder bedömningen all behovet av forskning inom olikaarbdsmiljöområden kommer att öka. Institutet anser också att del bör behållasin tvärvetenskapliga inriktning. Institutetsprioriterade forskningsområden är en fortsättning av arbetet inom de tidigarefastlagda områdena: belastningsskador; dalom som hjälpmedel; lungsjukdomar;cancer och genetiska skador; hudsjukdomar; olycksfall; elektromagnetiskariskfaktorer. Utöver dessa har institutet beslutat atl för den kommandeplaneringsperioden prioritera följande områden: Vårdseklom kännetecknas av personalbrist och hög frånvaro. För enpositiv utveckling inom vårdseklom måste inte bara arbetsmiljöriskeridentifieras ulan också förebyggas. Dengoda arbetsmiljön - ungdomars villkor nu och . Utförda undersökningar visar att industrin och dess arbetsmiljö har ett dåligt anseende hos ungdomar. Arbetsmiljöinslilulel har därför startat ett forsk ningsprogram inriktat på all studera hur den framlida arbetsmiljön bör ' varabeskaflFad ur fysiologisk och psykologisk synvinkel för atl motsvara särskiltungdomars krav. Arbetsmiljön för äldre.Åldersprofilen i den svenska befolkningen skjuts uppåt och samtidig ökar såvälförtids- och sjukpensioner som långtidssjukskrivning i de högre åldrarna.Institutet förbereder ett projekt vars målsättning är all genom förbättringar iarbdsulformning skapa fömtsättningar och motivation hos äldre arbetskraft.Detta skulle kunna få äldre att stå kvar i arbete lill normal pensionsålder medbibehållen hälsa. För dessa tre nyaforskningsområden begär inslilulel 1,6 milj. kr. för /91. Institutet svarar förföretagshälsovårdsulbildningen i . driver institutetvidareulbildningskurser för företagsläkare, förelagssköterskor,förelagsgymnaster, skyddsingenjörer och bdeendevelare. Under /89har institutet som försöksverksamhet haft introduktionskurser för nyanställdapå vissa platser i landet. Institutet begär ytterligare . för allpermanenta verksamheten. Institutetanser all forskningsresultaten måste föras ut i praktisk tillämpning och lillnya gmpper i samhället och begär . i ökning av anslaget för allöka informationsverksamheten. 1989/90:90 Avsnitt19 Arbetsmarknads-dep. Regeringenbeslöt all tillkalla en särskild utredare för all lämnaförslag lill hur arbetsiivsforskningen skall bedrivas och vara organiserad.Utredningen skall redovisas . Utgångspunkten för arbeletär alt de övergripande målen för detta forskningsområde behålls liksom definansiella ramarna. Med hänsyn lill nämnda utredning behandlar regeringen idetta sammanhang arbetsmiljöinslilulel från ett ettårigt budgdperspekliv, dvs.förslagen avser endast /91. pågående omläggningen av budgetprocessen skall arbetsmiljöinsti-tutetfr.o.m. /93 ingå i budgetcykel 2, dvs. perioden /93-1994/95. De forskningspolitiska propositionerna ligger i anslutning tillbudgetcykel 3, dvs. perioden /94-1995/96. Dettainnebär all institutet, vars anslag i sin helhet behandlas i forskningspropositionerna,skulle omfattas av en budgelcykd som avviker från forskningsproposilionema.Arbetsmiljöinslilulel bör därför ges myndighetsspecifika direktiv som avser enperiod i ställd . Detta för att institutet skall komma ifas med forskningspropositionerna. Regeringen finnerinstitutets förslag till nya forskningsområden väl motiverade. Del är viktigtall forskning också bedrivs ur ell kvinno- och j ämslälldhelsperspekli v. Enorsak lill alt vårdsektorn kräver så stora finansiella resurser är atlarbetsmiljön för de anställda inom vården medför hög sjukfrånvaro ocharbetsskador. Ettnytt inslag i arbetslivet är att de unga arbetstagarna inte bara reagerar med sjukfrånvaropå dålig arbetsmiljö, dålig arbetsorganisation och torftigt arbetsinnehåll.Arbetsplatser med sådan arbetsmiljö kan varken behålla eller nyrekryterapersonal. Regeringen anser del ocksåbetydelsefullt alt kunna behålla den äldre arbetskraften i arbetslivet men dåmåste arbelsulformningen ändras efter de äldres fömtsättningar. Vi föreslår därför atlinstitutet för /91 tillförs . för de tre nyaforskningsområdena om arbetsmiljön i vården, arbetsmiljön för ungdomar ocharbetsmiljön för äldre. Återkommande utbildning ärnödvändig för att de anställda inom företagshälsovården skall tillgodogöra signya kunskaper och erfarenheter inom ell så vitalt forskningsområde somarbetslivsforskningen utgör. För all forskning skall bli meningsfull måsteforskningsresultaten göras tillgängliga. Till utbildning och informaiionberäknar regeringen därför ytterligare . som bör finansieras genom allmotsvarande belopp förs från fonden för arbetsmiljöförbältringar lill statsbudgetensinkomsttitel Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbdarskyddsverket ocharbets-miljöinstitulets verksamhet. Regeringen har beaktat atttjänstebrevsrätlen föreslås slopad för arbetsmiljöinslilulel fr.o.m. den 1juli 1990. Budgetförslaget beträflFandestatens löne- och pensionsverk innebär alt kostnadema förpensionsadministrationen skall läckas av avgifter fr. o. m. /91.Regeringen har i sin medelsberäkning tagit hänsyn till dessa avgifter. Tillarbelsmiljöinstitutels anslag hör hybrid-DNA-ddegationen. En ny-lillsallpariamentarisk beredning skall behandla lagstiftningsfrågor m. m. inomgenteknikens område. Beredningen skall också la ställning lillhy-brid-DNA-ddegalionens framtida arbetsuppgifter och dess organisatoriska hemvist. Det sammanlagdaresursbehovet för arbelsmiljöinstilulel under nästa budgetår har beräknats lill85 . Av detta belopp utgör . pris- och löneomräkning. 1989/90:90 Avsnitt19 Arbetsmarknads-dep. 1. godkänner föreslagen överföringfrån fonden för arbetsmiljöförbältringar lill statsbudgetens ifrågavarandeinkomsttitel, 2. till 1990/91 under tionde huvudtiteln anvisar ell förslagsanslag på 85 539000kr. : Anskaffning av vetenskapligapparatur 1988/89 Utgift1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Från anslaget betalasarbelsmiljöinslitutets utgifter för anskaflFning av vetenskapligapparatur, vilkas anskaflFningsvärde överstiger . Annan utmstninganskaflFas genom medel från institutets myndighetsanslag. Institutetbegär ytterligare medel för vetenskaplig utmstning med . framförallt för att täcka kostnadsökningar men även på grund av att fyra nyaprofessurer är under tillsättning med behov av instmment för verksamheten. 1989/90:90 Avsnitt19 Arbetsmarknads-dep. Ienlighet med regeringens förslag budgetproposition (prop 1984/85:100bil. 12 s. 131) godkände all 3 milj. kr. skallföras över från fonden för arbetsmiljöförbältringar till statsbudgetensinkomsttitel Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbelar-skyddsverkdsoch arbelsmiljöinstitutels verksamhet och motsvarande belopp anvisasinstitutet under detta anslag. Femårsperiodenhar nu löpt ul men regeringen föreslår atl medel även fortsättningsvis anvisasunder detta anslag som medel motsvarande anvisade anslag förs frånfonden för arbetsmiljöförbällrande ålgärder lill statsbudgetens inkomsttitel.De nya forskningsområden som vi föreslår bli prioriterade bör ges nödvändigvetenskaplig utmstning. För all en ny satsning skall bli meningsfull och fågenomslagskrafl fordras också lämplig apparatur. Regeringen föreslår därför attutöver sedvanlig pris- och löneomräkning ytterligare . 1. godkännerföreslagen överföring av medel från fonden för ar- betsmiljöförbättringarlill statsbudgetens ifrågavarande inkomsttitel, 2. tillArbetsmiljöinstitutet: Anskafi'ning av vetenskaplig apparatur för /91 under tionde huvudtiteln anvisar etl reserva tionsanslag på . Arbetsmiljöfondenhar till uppgift att stödja bl.a. sådan forskning och utveckling samtutbildning och information som kan motverka uppkomsten av arbetsskador eller iövrigt bidra till en förbättrad arbetsmiljö. Vidare skall den stödja forskningoch utveckling samt utbildning och informaiion beträflFande medbestämmande iarbetslivet. Fonden skall också stödja arbetstagarorganisalionemasforskningsinitierande verksamhet. Arbetsmiljöfondens verksamhet finansierasgenom en särskild arbetsgivaravgift som uppgår lill avden totala lönesumman. Av avgiften går till arbelsmiljöfonden. /91 beräknas fondens intäkter lill 835,5 milj. kr. /89 uppgickfondens intäkter lill 707 milj. kr. 1989/90:90 hälften av fondens kostnader har sin gmnd i beslut fattade av riksdag och Avsnitt 19 regering. Under /89 användes totalt 231 milj. kr. av fon- Arbetsmarknads- dens medel lill forskning. Denforskning fonden stöder har med tiden blivit allt mer långsiktig ochkoncentrerad till sammanhållna insatser inom prioriterade områden. I flera fallhar slödel inom dt område sammanförts lill särskilda program. Fondenskall stödja sådan forskning och utveckling som kan förbättra arbetsmiljön i envid mening. Detta innebär atl fondens stöd kan ges lill en rad skildaaktiviteter. Slödel är främst riktal till enskilda projekt. FoU-slödet kanockså avse forskartjänster vid universitet och högskolor. gerfonden medel till 15 sådana tjänster. Denav fonden stödda forskningen avser arbetsmiljön i vid mening. Den omfattarkemiska och fysikaliska arbelsmiljöproblem, arbetsställningar ocharbetsbelastning, arbelsolycksfall, arbetsorganisation och arbetsinnehåll,psykisk och social arbetsmiljö och hälsa. Särskiltprioriterade områden är forskning och utveckling kring arbetsorganisation,arbetsinnehåll och kompetensutveckling inom arbetslivet. harstöd lill forskning och utveckling avseende arbdsläll-ningar ocharbetsbelastning fått avsevärt utrymme. Påuppdrag av regeringen i enlighet med vad som anfördes i prop. 1987/88:105 omjämslälldhetspolitiken inför 90-talel håller arbelsmiljöfonden på all utarbetaett femårigi program för all förbättra kvinnors villkor i arbetslivet. Eninledande uppgift är alt skapa bred kännedom om innehållet ijämställdhelsavlalen på arbetsmarknaden. Arbelsmiljöfondensprogram mol belastningsskador som, startade , har kommit in i ettaktivt skede. Det inriktas på stöd lill ålgärdsprojekt, kompetensuppbyggnad ochinformation. Av särskilt intresse för programmet är atl få fram goda exempelpå lyckade utvecklingsprojekt. Lösningama skall präglas av en helhetssyn därförändringama är av teknisk, ergonomisk och organisatorisk art. Enannan av fondens speciella satsningar rör företagshälsovård och lokallmiljöarbete. Programmet syftar bl. a. till att stödja utvecklingen av dellokala arbetsmiljöarbelet som en integrerad del i arbetsplatsens linjeorganisationoch utveckla företagshälsovårdens arbetsformer och arbetsmetoder. Dämtöverstöder fonden dt program för ledning, organisation och medbestämmande(LOM-programmet). Programmet som skall avslutas har som syfte attinitiera forskning och utveckling om nya samarbetsformer vid lokaltförändringsarbele. Programmet stöder ell sjuttiotal projekt inom privat ochoflfentlig sektor. Forskningkring konsekvenser av ny leknik är av stor vikt. Tillsammans med styrelsen förteknisk utveckling driver fonden ell program kallatMänniskor-Dataleknik-Arbetsliv (MDA-programmet). Del är ett femårigiforskningsprojekt som syftar lill all främja en dalaleknisk utveckling påmänniskans villkor i arbetslivet genom att initiera och stödja en samverkandeteknisk och arbelsmiljöinriklad forskning. Målet är all etablera en tvärvetenskapligforskningstradition som kan leva vidare också efter MDA-programmets avslutning. Arbetslivscentmminrättades i samband med medbestämmande-reformen som ell frislåendeinstitut under statens och arbetmarknadens parters gemensamma ledning.Verksamheten finansieras huvudsakligen genom medel från arbetsmiljöfonden. Förnärvarande är ca 90 personer anställda vid centmm varav ungefär hälften ärforskare. Arbelslivscenlmms uppgiftär atl bedriva och främja tvärvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbetesom rör individer och gmpper i arbetslivet, rdalionema mellan arbetsmarknadensparter, frågor om inflytande i arbetslivet och om arbetsorganisation. Verksamheten är indelad ifyra programområden: Stmkturförändringar och huvudmannafrågor, styming ochdelaktighet i oflfentlig verksamhet, forskarslödd lokal utvecklingsverksamhet,ledning och arbetsorganisation samt utredning och information m. m. Utredaren avarbdslivsforskningens organisation skall särskilt uppmärksammaarbetslivscentmm mot bakgmnd av de två granskningsrapporter somriksrevisionsverkel och arbetslivscentmm ulfört på regeringens uppdrag. 1989/90:90Avsnitt 19 Arbetsmarknads-dep. 19.3 Invandrarforskning 19.3.1 Splittrad forskning Sverigeblir i allt större omfattning ell mångkulturellt samhälle, där människor somhar sin bakgmnd i vilt skilda kulturer lever samman. Denna utveckling har varitsärskilt markant genom den kraftigt ökande flyktinginvandringen frånutomeuropeiska länder under 1980-lalet. Inom områdetinvandrarforskning prioriterades forskningsproposition delområdenaetniska relationer och etnisk diskriminering, invandrarnas situation iarbetslivet, flyktingpolitiken i hela dess vidd och invandrarbarnens situationoch framtida möjligheter. De gjorda prioriteringama är i sig mycketomfattande. Var och en av dem inrymmer ett stort antal delaspekter, där ökadkunskap behövs. Den faktiskl utförda forskningen har emellertid lill sinomfattning påverkats av de begränsade ekonomiska medel som stått lillförfogande för enskilda forskningsprojekt. En annan begränsande faktor är allinvandrarforskning såsom ell nytt forskningsområde ännu inte har lyckatsengagera så många forskare som vore önskvärt. En bidragande orsak lill dettahar varit brislen på fasla tjänster inom sektom. Påvart och ett av de prioriterade områdena har forskning ulförts som givitbetydande kunskap. Den samlade bilden av de forskningsprojekt som bedrivits påområdet är splittrad i den meningen all det har rört sig om ellrelativt stort antal projekt utspridda över vill skilda områden. Detta har medhänsyn lill resursbrislema varit naturligt. denavsevärda ökning av resursema för invandrarforskning som föreslås i Prop.1989/90:90 denna proposition bör del finnas utrymme även för större och mer långsik- Avsnitt 19 tiga projekt än vad som varit fallet. 19.3.2 Behovav fortsatt kunskapsuppbyggnad Invandrarnasdelaktighet i samhällsutvecklingen är ell område där behovet av Ökad kunskapframstår som särskilt stort. På både kort och lång sikt är det angelägel attinvandrare inte är, eller upplever sig vara, utestängda från samhället i övrigloch utan möjlighet all påverka de förhållanden de lever under. Detta gällerinte minst ungdomar och kvinnor. En utveckling i sådan riktning skulle brytamot gmndläggande principer om jämlikhet och kunna leda lill motsättningar mdlanolika gmpper. Del finns emellertid tecken som lyder på ett ökande utanförskap,både som del framkommer genom ett sjunkande valdeltagande och på annal säll, t.ex. på arbetsmarknaden saml inom inom utbildningen och vården. Sådanatendenser måste tas på allvar och bekämpas. Detta fömlsäller dock ökad kunskapgenom forskning. Somredan framhållits har nyktingmottagandet i kommunema medfört all ell alltstörre antal människor, organisationer och myndigheter kommer i kontakt medflyktingar och invandrare. Detta har lett till ett ökat behov av på sådankunskap som invandrarforskningen kan bidra med. Del är därför viktigt all ökadeansträngningar görs för all forskningsresultat sprids, även utanförforskarkrdsar, i större omfattning än vad som hillills varit fallet. Invandrarforskningär ell forskningsområde som alltjämt är under uppbyggnad. Endast ell fåtalforskartjänster finns inrättade inom området. De medel som har beviljatsför forskning har varit begränsade. Invandrarforskningens sektorsövergripandekaraktär har emellertid gjort del naturligt all också andra finansiärer harbeviljat anslag för forskning med anknytning till invandring. Del är angelägetalt denna utveckling fortsätter och förstärks. 19.3.3 och ökad medelstilldelning Delegationenför invandrarforskning (DEIFO) har genom sin verksamhet lagt gmnden för dennapositiva utveckling. Del är nu angelägel all bygga upp en mer permanentorganisation för stöd till forskning inom invandrar-områdel. Invandrarforskningkommer därför att bli ett särskilt programområde inom det föreslagnasocialvetenskapliga forskningsrådet. börinvandrarforskningen få väsentligt ökade resurser. Det blir en uppgift förrådet atl närmare överväga hur dessa resurser skall fördelas mellan enskildaforskningsprojekt och den mera långsikliga kompetensuppbyggnaden på universitetoch högskolor. Företl jämförelsevis litet och sektorsövergripande forskningsområde som invandrarforskning är det särskilt viktigt all forskama kan vända sig någonstans för diskussion och rådgivning om frågor som rör planerad, pågående eller redan genomförd forskning. Den nu föreslagna organisalo- 380 riska förändringen germöjligheter lill en förstärkning av denna nätverks- Prop. 1989/90:90 funktion. Under /91bör invandrarforskningen inom det nyinrät- under få dis- dep.ponera 3,5 milj. kr. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör ytterligare 1 milj.kr. tillföras respektive budgetår. Detta innebär en bashöjning med 4 milj. kr.vid periodens slut. 20 verksamhetsområde Prop. Avsnitt20 Inom bostadsdepartementels ansvarsområde bedrivs forsknings- och ut- Bostadsdeo vecklingsarbele (FoU) som omfattar stora delar av samhällsbyggandetoch samhällsplaneringen saml frågor om stöd till idrottens FoU m. m. Iföljande sammanställning redovisas inom bostadsdepartementetsverksamhetsområde samt förslag för treårsperioden /91 1992/93 (milj.kr.). För BFR redovisas beslutsramar. -4,0 -6,0 -2,4 -0,2 20.1.1Forskningens omfattning och organisation FoU-arbetethar sin tyngdpunkt i frågor om mark- och vattenanvändning, byggande ochbostadsförsörjning. Dessa frågor är lill sin karaktär sektorsövergripande ochforskningen finns företrädd inom flera vetenskapliga discipliner. Den forskningsom bedrivs har direkt och indirekt betydelse när del gäller välfärd,livskvalitet, folkhälsa och hushållning med naturresurser och miljö. Forskningsorganisationenomfattar etl finansierande organ statens råd för byggnadsforskning (BFR) och ell forskningsinstitut (). BFRplanerar, samordnar och finansierar forsknings- och utvecklingsarbete.Verksamheten riktas in på FoU kring förändring och utformning av den byggdamiljön med stöd av samhällsplanering, byggande och förvaltning. Utvärderingarav FoU-insatser och informaiion om resultat och ny leknik är vikliga delar avverksamheten. a. verka för enlångsiktig kunskapsuppbyggnad genom satsning på forskarmiljöer ochforskartjänster främst vid universitet och högskolor, utvecklings-och experimenlverksamhel som ger byggsektorn användbar och tillförlitligkunskap. Rådetär också programorgan inom energiforskningsprogrammet med ansvar för bl. a. nyenergiteknik i bebyggelsen. SIBär ell forskningsutförande institut inom samhällsbyggnadsområdet. Verksamhetenvid inslilulel riktas in mot områdena boende,bostadsförsörjning och bostadspolitik, planeringoch beslut om mark- och vattenanvändning, byggande och byggnadersoch byggmaterials tekniska egenskaper, Rådd och institutetupprättar löpande treåriga verksamhetsplaner. I samband medanslagsframställningarna för /91 har rådet och institutet lämnatsådana planer för verksamheten under budgetåren 1990/91-1992/93. 1989/90:90Avsnitt 20 Bostadsdep. två 1984 och 1987 har man betonatnödvändigheten av all satsa dels på långsiktig kunskapsuppbyggande forskning främst den obundna forskningen inom högskolan, dels på samverkan ochsamfinansiering med byggsektorns intressenter i syfte all öka forskningsvolymentotalt. Förstärkningenav den långsikliga byggnadsforskningen vid universitet och högskolor har enligtregeringens uppfattning utvecklats enligt statsmakternas intentioner. Avforskningsbidragen går till universitet och högskoloroch till forskningsinstitut. Del är regeringens ambition atl andelenforskning som utförs inom universitet och högskolor ytterligare skall öka. Ävensträvan lill samverkan med sektorns intressenter har fullföljts. avforskningsmedlen står till förfogande för samfinansierade projekt.