prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Skogsbestånd i övriga delar avlandet som utgörs av lövträd till och av ädla lövträd tillminst och vars areal är minst ett halvt hektar. Trädbestånd på betesmarker, 3.Trädbestånd på betesmarker, som inte är att anse som jordbridis- som inteär att anse som kultiverad mark, om beståndet utgörs av betesmark,om beståndet utgörs av lövträd till och av lövträdtill och av ädla lövträd till , ädlalövträd till . Av de ädla lövträden skall minst tio Av deädla lövträden skall minst tio träd per hektar ha en diameter av trädper hektar ha en diameter av på en höjd av minst30 centimeter på en höjd av över marken. Markens 1,3 meteröver marken. Markens areal skall uppgå till minst ett hek- arealskall uppgå till minst ett hektar, tar. Harskogsvårdsstyrelsen enligt 7 § beslutat viss trädslagssammansättning vidföryngring av ädellövskog, skaU skogen betraktas som ädellövskog även omandelen lövträd är lägre än som anges i första stycket. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1990. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering påjordbrukets område Härigenomföreskrivs att 7§ lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område'skall ha följande lydelse. Tillverkareeller, i fall som avses nedan under a), innehavare av slakteri ellerköttbesiktningsbyrå eller, i fall som avses nedan under m), den som inom landetyrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel m.m. eller till landet införbekämpningsmedel m. m. för yrkesmässig äterförsäljning eller för egenyrkesmässig användning inom landet erlägger avgift för a) köttav häst, nötkreatur, a) kött av häst, nötkreatur, tamsvin, får, höns, kalkon, anka tamsvin, får, höns, kalkon, anka och tamgås, när köttet blivit god- och tamgås, när köttet blivit god känt vid köttbesiktning enligt lagen känt vid köttbesiktning enligt före li 959:99) om köttbesiktning m. m. skrifter som meddelats med stöd av (slaktdjursavgift), livsmedelslagen (1971:511) (slakt djursavgift), b) mjölk som användes avmjölkproducent vid tillverkning av smör eller ost för försäljning, c) iVijölk och grädde som användesi mejeri för tillverkning av annan vara än grädde, smör eller ost, ost,torrmjölk och kondenserad mjölk, som tillverkats i mejeri, margarinost som ejtillverkats i mejeri, d) smöroch smörliknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfett men utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersättnings medel för grädde eller produkt för beredning av grädde eller ersättnings medel för grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens hushåll, e) vete,korn, havre och råg som användes för tillverkning av mjöl, gryn, flingor, malt eller liknande produkt, Ostärkelse eller stärkelseprodukt som erhålls ur annan vara än potatis, h)fett, fet olja och fettsyra som erhålls ur fisk eller havsdäggdjur eller urfettråvara, hänföriig tiU tulltaxenr 12.01-12.08 och 21.03 tulltaxelagen(1987:1068) (fettvamavgift), i)oljekraftfoder som för försäljning tillverkats i samband med att olja utvinnesur frön och frukter, j)produkt, härrörande från sojabönor och hänförlig till tulltaxenr 19.01 eller23.04 tulltaxelagen, k)produkt, hänföriig till tull- k) produkt, hänföriig till tull taxenr 21.06 B.2 tulltaxelagen, taxenr 19.01 B.2 tulltaxelagen, 1)naturiiga kalciumfosfater, naturiiga aluminiumkalciumfosfater och fosfatkritahänförliga till tulltaxenr 25.10, salpetersyra hänföriig till tulltaxenr 28.08,fosforpentoxid och ortofosforsyra hänförliga till tulltaxenr 28.09, ammoniakhänföriig till tulltaxenr 28.14, kaliumnitrat, kalcium-nitrat ochmagnesiumnitrat hänförliga tiU tuUtaxenr 28.34, kalium- och ' Lagen oml ryckt 1984:199. Senastelydelse av lagens rubrik 1974:865. 2 1989/90. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. kalciumpolyfosfater(inbegripet meta- och pyrofosfater), kaliumortofosfater ochkalciumhydrogenortofosfat (dikalciumfosfat) hänförliga till tulltaxenr 28.35samt gödselmedel och andra produkter hänföriiga till tulltaxenr 31.01 -31.05,tulltaxelagen, m)ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd motegendomsskada, sanitär olägenhet eller annan jämförbar olägenhet förorsakad avväxter, djur, bakterier eller virus (bekämpningsmedel), samt ämnen ellerberedningar som med hänsyn till sina egenskaper och användning stårbekämpningsmedel nära, dock inte vara, avsedd att användas vid beredning avlivsmedel, läkemedel eller annan jämförbar vara, eller färger, fernissor,tjäror och andra varor som huvudsakligen begagnas för ett annat ändamål än somavses i första meningen, om inte varorna genom en särskild benämning eller pånågot annat sätt anges vara avsedda som bekämpningsmedel, och inte hellerträskyddsmedel. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1974:1021) om utbetalning avpristillägg på kött Härigenomföreskrivs att 2§ lagen (1974:1021) om utbetalning av pris-tiUägg på kött skallha följande lydelse. Köttbesiktningsbyrå,offentligt slakthus, kontrollslakteri eller fristående sanitetsslaktavddningskall i samband med köttbesiktning som avses i lagen (1959:99) omköttbe-siklning m. m. utbetala pristillägg av medel som statens jordbmksnämndställer till inrättningens förfogande. För pristilllägg som utbetalats skallredovisning avges till jordbmksnämnden. Slakteri eller friståendesanitetsslaktavddning skall i samband med köttbesiktning enligt föreskriftersom meddelats med stöd av livsmedelslagen (1971:511) betala ut pristillägg avmedel som statens jordbmksnämnd ställer till inrättningens förfogande. Förpristillägg som betalats ut skall redovisning lämnas till jordbmksnämnden. Denna lag träder i kraftden Ijuli 1990. Undertiden t.o.m. skall vad som sägs omslakteri även gälla köttbesiktningsbyrå. 7 Förslagtill Prop. Lag om upphävande av två författningar om köttbesiktning Härigenomföreskrivs att följande författningar skall upphöra att gälla vid utgången avjuni 1990, nämligen 1. kungörelsen (1958:116) om vissoffentlig kontroll av fjäderfaslakte-rier, 2. köttbesiktningskungörelsen(1968:406). 8 Förslag till Prop. Lag om upphävande av kungörelsen (1950:506) med vissabestämmelser angående utförsel av fisk, fiskrom och fiskkonserver Härigenomföreskrivs att kungörelsen (1950:506) med vissa bestämmelser angående utförselav fisk, fiskrom och fiskkonserver skall upphöra att gälla vid utgången avdecember 1990. 9 Förslagtill Prop. Lag om upphävande av två författningar om viss offentligkontroll av livsmedel Härigenomföreskrivs att följande författningar skall upphöra att gälla vid utgången avjuni 1991, nämligen 1. kungörelsen (1958:528) medvissa bestämmelser angående utförsel av smör, ost och ägg, 2. kungörelsen (1959:187) angåendekvalitetsbenämning på matpotatis. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1989/90:146 , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G.Andersson,Lönnqvist, , , , , , , , , Proposition om livsmedelspolitiken 1 Inledning Riksdagenfastställde riktlinjer för en samlad livsmedelspolitik (prop.1984/85:166, JoU33, rskr.393). Huvudmålet för livsmedelspoUti-ken är enligt riksdagsbeslutetatt trygga vårt lands livsmedelsförsörjning såväl i fredstid som underavspärrning och krig. Som likställda delmål under huvudmålet gäller vidare attkonsumenterna skall få tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimligapriser och att jordbrukarna skall få en med jämförbara grupper likvärdigstandard. Dessutom innehåller beslutet ett regionalpolitiskt mål samt ettmiljö- och resursmål. beslutade också att samhället under enövergångsperiod skulle ta ett delansvar för överskottsarealenskostnader. Huvudansvaret för överskottsproduktionen ochproduktionsanpassningen ålades jordbruket. Det bestämdes också att enutvärdering av anpassningsåtgärderna skulle ske efter femårsperiodens slut. Enbedömning skulle också göras om uppställda anpassningsmål uppnåtts beträffandekostnadsansvaret. Sedanbeslutet fattades har de jordbmkspolitiska fömtsättningarna för ändrats. De internationella priserna på jordbmksprodukter har sjunkit kraftigt till följd av stora utbudsöverskott. Kostnaderna för den svenska livsmedelspolitiken har också ökat markant som måluppfyllel sen är dålig. Det råder en stor samstämmighet om att utvecklingen med fört att nuvarande livsmedelspolitik behöver reformeras av nationella skäl. Behovet av en reform förstärks av de pågående handelsförhandlingar na i . I regeringens förslag om den ekonomiska politiken (prop. 1988/89:47 bil. 2) redovisades vissa överväganden beträffande livsmedelspolitikens mål och medel samt en avsikt att tillkalla en parla mentarisk arbetsgmpp med uppgift att utvärdera livsmedelspoli tiska beslut och utforma förslag till en ny livsmedelspolitik . Som en utgångspunkt för arbetet angavs ett lägre gränsskydd än . Det poängterades dock att någon ensidig neddragning av gränsskyd det inte är aktuell för svensk del. En förutsättning är att andra länder visar prov på samma ansträngningar. En andra utgångspunkt var att de interna regleringama skulle minskas i omfattning och i vissa fall avskaffas. Därvid skulle särskilt tekniken med pris- och avsättningsgarantier omprövas. För det tredje skulle nya medel utvecklas för att nå de beredskapsmässiga, 23 regionalpolitiskaoch miljömässiga målen. Arbetsgmppen fick också i upp- Prop. 1989/90:146drag att utvärdera vidtagna anpassningsåtgärder för att minska spannmålsöverskottet.Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag nämnda gmppen. Den parlamentariska arbetsgmppen, (LAG)', lade framrapporten (Ds 1989:63) En ny livsmedelspolitik. Till rapporten fogadessärskilda yttranden av ledamötema , Lorentzon,Lorentzon och ,, samt av ledamoten . Rapporten har remissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels kapitel 8 i rapporten. Övervägandenoch förslag, som bilaga 1, dels en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena som bilaga 2. Vid de förhandlingar som i början av aprU 1989 hölls inom ramen förden pågående GATT-mndan enades deltagande länder dels om utgångspunkterna förde fortsatta förhandlingarna på jordbmkets område, dels om en frysning avjordbmksstödet fr. o. m. tidpunkten för överenskommelsen t.o.m. attförhandlingarna på jordbmksområdet avslutas . Med hänsyn tillöverenskommelsen beslutade (prop. 1988/89:140, JoU21, rskr. 322) atten tillfällig metod för att kompensera jordbrukarna för ökade kostnader m. m.skulle tillämpas under /90. begärde också enredovisning av andra länders agerande med anledning av GATT-överenskommdsen. Ensådan redovisning bör fogas till detta ärende som bilaga 3. 1 det följande kommer jag att lämna förslag till en nylivsmedelspolitik fr. o. m. . Jag kommer också att ta upp vissafrågor som inte kräver ställningstagande. Jag kommer vidare attlämna förslag till åtgärder för att minska användningen av kemiskabekämpningsmedel i jordbruket. Regeringen uppdrog åtlantbmksstyrelsen, , kemikalieinspektionen ocharbetarskyddsstyrelsen att i samråd utreda och lämna förslag till åtgärder föratt ytterligare minska riskerna med användning av bekämpningsmedel. Uppdragethar redovisats i rapporten kemisk bekämpning. Rapporten har remissbehandlats.Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av rapportensom bilaga 4, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav remissyttrandena som bilaga 5. 1ett flertal utredningar har olika delar av jordbrukssektornoch livsmedelspolitiken behandlats. Till dessa hör rapporterna Säkerhetspolitiskaaspekter på livsmedelsförsörjningen (FOA Rapport - 1.2), Alternativ ijordbrukspolitiken (Ds 1988:54), Socker, andra sötmedel, stärkelse och sprit(statens jordbruksnämnd, JN), Produktionsförutsättningarna försockerbetsodling under olika sockerbmk (JN) samt Arealbidrag (JN). Samtliga nunämnda rapporter och utredningar har remissbehandlats. Förteckningar överremissinstanserna och sammanställ- 'Statssekreteraren , ordförande, riksdagsledamöterna . Adjungeradeledamöter: förbundsordföranden , vice verkställande di rektören , ombudsmannen och byråchefen . ningarav remissyttrandena finns publicerade i rapporterna (Ds 1990:21, Prop.1989/90:146 Ds 1990:24 och Ds 1990:25). Förutomovanstående rapporter har även utredningarna Livsmedelspriser ochlivsmedelskvalitet (SOU 1987:44), Lönsamhetskalkyler inom jordbruket(). Översyn av jordbrukets regleringsföreningar (Indevo) ochVart går jordbruksstödet? (JN) använts som bakgrundsmaterial vid utformandetav mitt förslag till ny livsmedelspolitik. Medanledning av den parlamentariska arbetsgmppens förslag har regeringen gett ettantal utredningsuppdrag som avser uppföljningar och konkretiseringar av LAG:sförslag. Vidare har jordbmksnämnden lämnat förslag om disposition avinförselavgifter och av anslagsposten Låginkomstsatsning m. m. inom jordbmketunder punkten C 3 under /91. De nämnda uppdragen ochförslagen kommer jag att redovisa närmare när jag behandlar resp. fråga. Iårets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 11) har regeringen föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret1990/91 beräkna till Miljöförbättrande åtgärder i jordbmket ett förslagsanslagpå , till Prisreglerande åtgärder på jordbmkets område ettförslagsanslag på 1910 671000kr., tiU Inköp av livsmedel m. m. förberedskapslagring ett förslagsanslag på 1 lOOOOOkr., till Kostnader förberedskapslagring av livsmedel m.m. ett förslagsanslag på . samttill Prisstöd till jordbmket i norra ett förslagsanslag på 625000000kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. 2.1 Livsmedelspolitiken i en föränderlig omvärld Livsmedelspolitikenmåste utvecklas i samklang med samhället och politiken i övrigt. Målen ochmedlen måste omprövas i förhållande till utvecklingen i jordbmket och i dessomvärld. Gmnddragen i nuvarande politik har varit desamma under fleradecennier. Jag föreslår i det följande förändringar av vissa av dessagrunddrag för att anpassa politiken till dagens situation. Mina förslag syftartill att riva det hinder för utveckling som delar av dagens reglering harblivit. Jag vill därmed ge jordbmket större möjligheter att utvecklas till enlivskraftig näring och konsumentema större möjligheter att få gehör för sinaönskemål. Jag föreslår också åtgärder som ger ett rikare och mer varieratodlingslandskap samt speciella åtgärder för att bevara jordbmk och kombinationsföretagi alla delar av landet. Dagenslivsmedelspolitik har sitt urspmng i 1920- och 1930-talens eko nomiska kris då politiken framför allt hade ett socialpolitiskt syfte. hället och även jordbmket har genomgått genomgripande för ändringar. Politiken har naturligtvis också anpassats efter hand. Den har emellertid också gett oönskade effekter som har krävt korrigeringar. Dessa anpassningar och korrigeringar har medfört att vår jordbmksprisreglering 25 byggts ut till ettsvåröverskådligt och ogenomträngligt regelverk. 1989/90:146har fött reglering. Regleringamahar blivit allt mer otidsenliga. Framför allt harutvecklingen såväl i som intemationellt gjort detta allt tydligare.Utvecklingen har medfört att nuvarande politik och medelsarsenal inte längreförmår uppfylla de livsmedelspolitiska målen, trots att livsmeddspolitikenkostar samhället, framför allt konsumentema, mycket stora belopp. Problemen kansåledes inte längre lösas inom ramen för våra gamla regleringar.Livsmedelspolitiken måste av nationella skäl reformeras i gmnden. Jordbmksprisregleringenskärmar av konsumenter och producenter från varandra. Konsumentemas önskemålhar därför svårt att nå producenterna, som i stället reagerar på signaler frånregleringssystemet. Regleringen ger inte jordbmkama signaler om när deninhemska efterfrågan är tillfredsställd och ytterligare produktion måstesäljas på världsmarknaden till priser som understiger produktionskostnadema.Denna överskottsproduktion innebär en förlust för jordbmket som kollektiv ochför samhället; produktionsresursema används inte effektivt. Detta problem harvi för spannmål och mjölk sökt lösa inom regleringens ram genom att reglerabort överproduktionen. Den kortsiktiga effekten av åtgärdema har varit god defysiska överskotten har minskat. Åtgärdema har emellertid inte haft någonnämnvärd långsiktig effekt, eftersom produktionsresursema knappast harpåverkats. Vi måste nu angripa orsaken till överskottsproduktionen och denfelanvändning av resurser som sådan produktion innebär, nämligen det systemfelsom finns i jordbmksprisregleringen. Nuvarandeprisstöd har också visat sig vara ett ineffektivt sätt att påverka jordbmkamasinkomster; t.ex. urholkar kostnadema för överskotten inkomstema. En mycketstor del av det stöd som betalas av livsmedelskonsumentema når inte jordbmkama;systemet läcker. har den snabbaste realprisökningen pålivsmedel bland alla . Prisema på livsmedel stiger också mer änprisema på övriga varor och tjänster, som jordbmkamasavräkningspriser stiger långsammare. Detta är djupt otillfredsställande.Skillnadema i prisutveckling i olika led är ett uttryck för det läckage jagnyss nämnt. Jordbmksprisregleringenger också signaler som medför negativa effekter på miljön, som denmotverkar en regional spridning av produktionen över landet. Det generellastödet tiU jordbmket tillfaller i huvudsak södra och . Endasten liten del av det totala stödet utgår i form av särskilt stöd till norraSverige, där förutsättningama för jordbmksproduktion genereUt sett är sämre äni övriga delar av landet. Jordbmksprisregleringenhar enligt min uppfattning i stora stycken spelat ut sin roll. Effekterna är idagsläget övervägande negativa. Den intema regleringen bör därför avvecklas,medan det yttre skyddet gränsskyddet bör bibehållas. Samtidigtbör andra medel förstärkas och nya medel skapas för att vi skall uppnå de livsmedelspolitiska målen. Regering och riksdag har fattat viktiga beslut om riktade åtgärder för att nå vissa av målen. Det gäller bl.a. jordbmkets miljöpåverkan, djurskyddet och livs- 26 meddskontroUen.Jag kommer i det följande att föreslå ytterligare åtgär- Prop. 1989/90:146der för att nå målen. Samtidigtmed reformeringen av livsmedelspolitiken pågår reformer av andra viktigapolitikområden som har stor betydelse också för jordbmket. Detta gäller bl. a.miljö-, energi-, regional-, skatte- och konkurrenspolitiken. Dessutom påverkaren förändrad livsmedelspolitik bedömningar inom andra politikområden. Att dessafrågor nu i huvudsak behandlas parallellt ser jag därför som en stor fördel. DeintemationeUa jordbmksmarknadema har obevekligt rört sig motnärmast kaotiska förhåUanden. och andra i-länders stödpolitik driverfram en överproduktion som endast kan säljas på världsmarknaden med hjälp avsubventioner, till priser långt under produktionskostnadema. På gmnd av den intemationellt utbredda insikten om att dessa problem måste lösas genomatt angripa orsakema har jordbmket blivit en mycket viktig punkt pådagordningen i de nu pågående GATT- förhandlingama. Detär viktigt att deltar aktivt i dessa förhandlingar och att vi i taktmed andra länder uppfyUer de åtaganden som de deltagande ländema gör. Vi bördärför inte sänka gränsskyddet förrän GATT-förhandlingama leder till att andraländer visar prov på samma prestationer. Detta hindrar inte att vi måste görade förändringar inom landet som är nödvändiga för att vi skall nå de svenskamålen för livsmedelspolitiken. Det får inte heller hindra oss från att nu gejordbmkama de långsiktiga besked om livsmedelspolitiken som de behöver. Deåtgärder som jag i det följande föreslår är därför sådana som är nödvändiga föratt nå en bättre svensk måluppfyUdse. Jag föreslår emellertid inte nu någraåtgärder som är beroende av intemationella beslut. Åtgärderna ligger dock ilinje med den intemationella utvecklingen. Om reformen genomförs på det sättjag föreslår kommer jordbmket och livsmedelssektom därför att stå bättremstade i de förändringar som sker internationellt. Dagenslivsmeddspolitik har sitt urspmng i den världsomspännande ekonomiska kris sombörjade . För att skydda jordbmket mot krisens verkningar starka prisfall och hård intemationeU konkurrens av dumpingkaraktär införde de flesta industriländer under 1930-ta-let en reglering av prisema påjordbmksprodukter. De åtgärder som vidtogs var avsedda som tillfälligaåtgärder för att dämpa eflFektema av den ekonomiska depressionen. Regleringamakom dock att bestå och motiverades då ytterst av socialpolitiska skäl. Denreglering av jordbmkssektom som på detta sätt växte fram har istort sett förblivit oförändrad fram till . De skäl jag nu nämnt varhuvudmotiven fram tiU jordbmkspolitiska beslut. Under krigsåren19391945 handlade det dock först och främst om att trygga befolkningens försörjning. m. har tre huvudmål ingått i den svenska jordbmkspoliti ken: inkomstmålet, produktionsmålet och effektivitetsmålet. let innebär att jordbmkamaskaU tillförsäkras en viss inkomstnivå. 1989/90:146 riksdagsbeslututtrycktes det som en skälig inkomstnivå. 1 jordbmkspolitiska beslutformulerades inkomstmålet som att sysselsatta inom jordbmket skall kunna nå enekonomisk standard likvärdig med den som erbjuds inom andra näringar. Enligt1977 års beslut skulle sysselsatta inom jordbmket uppnå en med andra jämförbaragmpper likvärdig ekonomisk och social standard. Produktionsmålet rör storlekenpå den svenska jordbmksproduktionen och motiveras i första hand avberedskapsskäl. Produktionsmålet utformades i 1967 och beslut ocksåmed hänsyn till bl.a. den intemationella livsmedelssituationen,samhällsekonomiska synpunkter samt regionalpolitiska överväganden. Även omdetta mål varierat något i de olika livsmedelspolitiska besluten, och ibland överhuvud taget inte specificerats, präglas ändå livsmedelspolitiken av krav på enmycket hög självförsörjningsgrad av livsmedel. Effektivitetsmålet syftar tillatt genom statliga insatser stimulera en rationalisering av jordbmket. Pådetta sätt skall jordbmkamas inkomster öka som konsumentemaskostnader för livsmedel skall minska. Enligt beslut varrationaliseringen också viktig för att nedbringa de samhällsekonomiskakostnadema för jordbmksproduktionen. Huvudmålen har också utformats medbeaktande av vissa regionalpolitiska mål som främst rör jordbmket i . Deninbördes rangordningen mdlan de tre målen har växlat . I 1947 årsriksdagsbeslut gavs inkomstmålet särskild tyngd, beslut fick däremoteffektivitetsmålet en framträdande plats. beslut angavs återinkomstmålet som ett huvudsyfte för jordbmkspolitiken. Riksdagenfastställde riktlinjer för en samlad livsmedelspolitik. Enligt 1 ivsmedelspolitiska beslut, som är det nu gällande beslutet, är huvudmålet för livsmedelspolitiken att trygga vårt lands livsmedelsförsörjning såväl i fredstid som under kriser och krig. Beslutet innehåller vidare både ett konsument- och inkomstmål som syftar till att ge konsumentema tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser, resp. att ge jordbmkama en med jämförbara gmpper likvärdig standard. Beslutet innebär också att livsmedelspolitiken skall främja en god regional balans. beslut tillkom också ett miljö- och resursmål enligt vilket jordbmket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravet på en god miljö och till behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våra naturresureer. Beslutet innebar vissa förändringar jämfört med tidigare beslut. Bl.a. skall jordbmket ges kompensation för ökade kostnader och inkomstföljsamhet efter obundna överläggningar. Enligt beslutet bör produktionen på överskottsarealen tills vidare utgöras av spannmål. Jordbmksnäringen har dock huvudansvaret för överskotts- produktionen och produktionsanjpassningen. Beslutet innebär emellertid också att staten under en femårig övergångsperiod skall ta ett ekonomiskt delansvar för överskottsarealens kostnader. Dessutom skulle åtgärder vid tas för att minska överskotten och därmed kost nadsbelastningen för samhället och jordbmket. Omställningsåtgärder har också vidtagits. , 1989 och 1990 lämnas ersättning tiU de 28 jordbmkaresom minskar sin areal spannmål och andra grödor som omfat- Prop.1989/90:146 tas av prisregleringen. En utvärdering av anpassningsåtgärdemaskall ske efter femårsperiodens slut.