prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90:88 dovisar iannat sammanhang (avsnitt 5) de förslag som rör teknisk forskning ochutveckling. Påsmåförelagsområdel föreslår utredningen att de regionala utvecklingsfondernages möjlighet all bli delägare i regionala riskkapitalbolag. Nuvarandefinansieringsformer upphör, så när som på ett tidsbegränsat system medlånegarantier. Fonderna föreslås vidare kunna ge s. k. starta-egel-slipendier.Huvuddelen av finansieringsresurserna dras in lill staten, men 600milj. kr.föreslås användas för de nämnda riskkapitalbolagen. StiftelsenSmåföretagsfonden föreslås få ytterligare resurser för sin verksamhet, som börkoncentreras till satsningar via andra riskkapilalbolag. StiftelsenNorrlandsfondens verksamhet föreslås bli inriktad på riskkapi-talsalsningar isamma former som Småföretagsfonden. Enmer utförlig sammanfattning av betänkandet har redovisats i annal sammanhang(underbilaga 1:2). Deregionala utvecklingsfonderna bedriver somjag har nämnt finansieringsverksamhetenligt föreskrifter i en statlig förordning. De kan lämna lån, garantier och s.k. ulvecklingskapital. Fonder som verkar inom regionalpoliliska stödområdenkan också erhålla medel för all bevilja s.k. regionalpolitisktulvecklingskapital. Lån kan i vissa fall vara förenade med villkorligåterbelalningsskyldighet. Ulvecklingskapitalkan lämnas i form av medelslillskolt med förbehåll Hög risknivå altmollagaren förbinder sig att ge ersättning till fonden i form av royalty ellerannan typ av avgift. För samtliga finansieringsformer gäller alt risknivån ärså hög att banker och andra privata kreditinstitut inte är beredda attmedverka. Utvecklingsfondernassamlade kapital för finansieringsändamål uppgick till drygt2,, varav ca hälften bestod av utestående eller utlovadeengagemang i småföretag och ca hälften utgjordes av likvida medel. Utvecklingsfondernai samt fick i samband med nedläggningar inomvarvsindustrin möjlighet att bilda helägda dotterbolag- och - med uppgift att genom ägarinsalser ismåförelag bidra till alt utveckla näringslivet i berörda varvsregioner. Finansieringsutredningenhar, som jag har berört, föreslagit atl fonderna i fortsättningen inteskall få lämna vare sig lån eller ulvecklingskapital samt att möjligheten alllämna garantier inskränks avsevärt och begränsas till . Fondernasnuvarande medel för finansieringsändamål föreslås bli indragna till staten.Fonderna föreslås dock kunna bli delägare i riskkapitalbolag som kan gå in medägarkapital i småföretag. Av de medel som och skulle dras intill staten skulle fonderna få tillbaka för att placera isådana riskkapitalbolag. Enklart övervägande del av remissinstanserna avvisar förslaget alt helt förbjuda fonderna att lämna lån eller ulvecklingskapital och i samband 68 därmed dra in fondemasmedel lill statskassan. Bl.a. hänvisar de till all lånen ligger på en risknivåsom bankema i regel inte accepterar och all många småförelag därför skulle ståutan finansiering för nödvändig expansion och utveckling. del inte troligt avregleringen av kredilmarknaden kommer altvara tillräcklig för att en venture capital-marknad skall växa fram i Sverige.Inte heller tror förbundet all banksystemet kommer alt kunna la över hela denfinansieringsfunktion som utvecklingsfondema svarar för. Jag har förståelse förfinansieringsulredningens allmänna syn på konsekvensema av att kreditmarknadenhar avreglerals. Jag delar dock remissorganens bedömning avulvecklingsfondemas betydelse när del gäller att med riskfyllda lån och annantyp av finansiering stimulera småförelagens tillväxt och fömyelse. Jag ärdärför inte beredd att verka för atl hek avskaffa möjligheten all lämna låneller någon annan del av fondemas nuvarande medelsarsenal påfinansieringsområdel. Etl ytterligare skäl lill att behålla vissaullåningsmöjligheler för fondema är atl jag har föreslagit alllokaliseringslånen skall avskaffas (prop. 1989/90:76). Jagdelar finansieringsulredningens och i stort sett samtliga remissinstansers synpå behovet av en förstärkt riskkapitalförsöijning i småföretagsseklom. Inteminsl teknikbaserade småförelag är ofta i stort behov av ägarkapital. Jag anserdock all utredningen har markant underskattat behovet av samhälleliga resurserinom detta område. Enligt min mening bör samhällets finansieringsresurser påsmåförelagsområdel ompriorileras och i första hand inriktas motriskkapitalområdet, där behoven är som störst. Medhänsyn lill fondemas likvidiletssiluation, utvecklingen på kredilmarknaden ochstatens behov av resurser för bl. a. ägarkapital for småförelagen är delrimligt att fondemas möjligheter all bedriva nuvarande former avfinansieringsverksamhet begränsas. I samband därmed bör enligt min mening endel av fondemas kapital betalas tillbaka lill staten för att fördelas om tillsådana områden som är mer eftersatta. Jaghar anfört att avtalen om utvecklingsfonderna bör sägas upp ochöverläggningar tas upp med landslingen och de berörda kommunerna om nya avtalsenast (avsnitt 4.5). I samband därmed bör överläggningar förasmed landslingen och fondema själva med syftet all fondema successivt skallbetala in av sina medel lill staten. Inbetalningen bör ske isådan takt alt fondema fortlöpande kan bedriva en egen finansieringsverksamhet,även om denna kommer att vara av betydligt mindre omfattning än förnärvarande. Det är en uppgift för regeringen all för statens räkning taställning till frågan om hur inbetalningen skall gå tik. Därvid skall hänsynlas lill den regionala problembilden. Delav kapitalet betalas tillbaka Avde medel som utvecklingsfondema har kvar bör de successivt placera 0,6miljarder kronor i ell antal nya, regionalt verksamma riskkapilalbolag som i sin tur satsarägarkapital i småförelag. Regeringen bör i samband med bl. a. de nämndaförhandlingarna verka för alt fonderna gör dessa placeringar och i övrigtbesluta om de närmare villkoren för fondemas verksamhet med riskkapitalbolag.Jag vill för informaiion redogöra för min syn på någrafömtsättningar som jag anser bör gälla för verksamheten. Jag återkommer i delföljande med förslag lill hur Stiftelsen Småföretagsfondens resurser bör bidratill kapitalbildningen i de nya riskkapilalbolagen. Min bedömning är att femlill sex sådana bolag bör bildas för att få en god geografisk täckning. Jagförordar att flera utvecklingsfonder är delägare i varje sådantriskkapitalbolag och fömtsätter all fonderna beaktar möjligheterna lillsamordning med de två befintliga bolag som ägs av fonderna i Malmöhusrespektive . Jag anser att följande fömtsättningar i övriglbör gälla för bolagen. En första fömtsättninggäller själva verksamheten i riskkapitalbolagen. Del är väl känt all uthålligriskkapilalverksamhel kräver en betydande kapitalbas. Intäkterna avverksamheten kommer i regel efler del att medel har satsats iportföljföretagen, även om förelagen utvecklas gynnsamt. Det innebär atlriskkapilalbolagen sällan får löpande utdelning men i stället får del iportföljförelagens värdetillväxt aktieinnehav. Samtidigtkommer erfarenhetsmässigt några av salsningama alt misslyckas. Del är bl. a. av dessaskäl som jag förordar all i regel såväl utvecklingsfonder somSmåföretagsfonden tillsammans går in som ägare i etl riskkapitalbolag. Det ärockså viktigt att riskkapitalverksamhelen särskiljs från utvecklingsfondernasövriga verksamhet, eftersom bolagen blir delägare i småföretag. Det äroundvikligt att bolagens portföljföretag i många fall kommer att hakonkurrenter som söker konsulthjälp eller finansiering hos respektiveutvecklingsfond. En nära anknytning av verksamhetema skulle kunna medföra riskför atl förtroendet för fondens opartiskhet skulle rubbas. Ensträvan bör vidare vara atl även privata och andra intressenter deltar medkapital i dessa bolag. På så sätt tillförs bolagen ytterligare kompetens, ochverksamhetens gmndfömtsällningar prövas på kommersiella villkor. En andra fömtsättninganser jag bör vara att dessa riskkapilalbolag skall göra sina satsningar ihuvudsak i form av minoritetsposter i nya eller andra små förelag under utveckling.Jag förutsätter all dessa bolag bl. a. kommer alt beakta de teknikbaseradeföretagens särskilda behov. Det är just mino-ritelsägandet i kombination medökad kompelens utifrån som enligt de flesta bedömare saknas mest påkapitalmarknaden för småföretag . Jag har framhållitalt privata delägare i dessa bolag av olika skäl bör eftersträvas. En risk meden alltför stor andel privat kapital i bolagen är dock enligt min mening all ensådan verksamhetsinriktning som jag har förordat blir svår attupprätthålla. Privata ägare kan ha etl intresse av alt agera kortsiktigt ochkräva snabb utdelning på sitt kapital, vilket inte ligger i linje medsamhällets intresse att långsiktigt utveckla småföretags-sektorn. Det är därförlämpligt att utvecklingsfonderna och Småföretags- fondensvarar för majoriteten av kapilakillskoltet lill och därmed ägandet Prop.1989/90:88 av bolagen. Del ligger också enligt min mening ofta en fördel i altden urspmngliga ägaren av ett litet förelag kan behålla ett avgörandeinflytande över sitt förelag, som tillförseln av både riskkapital ochkompelens ökar möjlighetema för förelaget alt utvecklas vidare. Den valda inriktningen påverkar avkastningskraven ibolagen. En strävan bör självfallet vara all bolagen blir lönsamma, menavkastningen kan realiseras först på lång sikt, när bolagen kan ta tillvaraportföljföretagens värdetillväxt genom l.ex. försäljning av aktieinnehavet lillandra ägare eller OTC-nolering. En tredje fömtsättning för dessa bolag bör vara all derasstyrelser skall vara relativt små och till klart övervägande del bestå avledamöter som är aktiva inom näringslivet i eller utanför respektive region.Styrelsen får en myckel stor betydelse för verksamheten och svarar för enavgörande del av kompetensöverföringen till portfölj förelagen. Det kommer att dröja innan de förslag som jag harlagt fram har hunnit genomföras, d.v.s. innan medlen till staten har betalatsin och medel har placerats i riskkapilalbolag. Jag fömlsäller atlutvecklingsfondema i avvaktan på denna process kommer all vara restriktiva medatl bevilja lån och ulvecklingskapital så all de inte får onödigalikvidilelsprob-lem. Jag fömlsäller all fondema i delta avseende samråder medSIND. Slifldsen Småföretagsfonden inrättades (prop.1983/84:135, NU 42, rskr.379). Vid inrättandet saml (prop. 1986/87:74,NU 30, rskr. 271) har ell stiftelsekapital på sammanlagt 200 milj. kr.tillförts fonden från AP-fondsmedd. Fondens stadgar har faslslälks avregeringen, som också utser dess styrelse. Enligt stadgarna överför fonden enviss avkastning varje räkenskapsår till AP-fonden. Avkastningen beräknas som enprocentsats av nuvärdet på förvallade medel. Procentsatsen är speciellt lågunder efter del all kapital har tillförts. saknar fonden egel kansli och köperadministrativa tjänster av . Syftet med Småföretagsfonden är alt bidra lill all medriskkapital finansiera små och medelstora företag. Verksamheten har beskrivitsnärmare i prop. 1986/87:74. Per hade fonden placerat sina200milj. ränteintäkteroch minskat med förluster, på följande sätt. Ägarengagemang i foretag 82 Andraengagemang i företag 21 Beslutade,ej genomförda engagemang 38 Fasta placeringar av likvida medel 56 Likvida medel för satsningar i nya projektoch i nuvarande kundföretag 54 Av de medel som varplacerade i företag hade salsats i andra Prop. 1989/90:88riskkapitalbolag. Finansieringsulredningenhar föreslagit dels all fonden tillförs ytterligare 200milj. överstatsbudgeten, dels att fondens inriktning renödlas till att åter gällaindirekta satsningar via riskkapitalbolag och inte direkt i tillverkande ochandra småföretag. Flertalet remissinstanser lämnar förslagen omSmåföretagsfonden utan erinran. Småföretagsfonden får utökade resurser Medhänsyn lill det stora behovet av riskkapital inom småföretagssektorn förordarjag i likhet med finansieringsulredningen och flera remissinstanser attSmåföretagsfonden nu tillförs ytterligare resurser. Del bör dock inte ske överstatsbudgeten. Sammanlagt bör Småföretagsfonden medbörjan tillföras från AP-fondssystemet, i likhet medvad som skedde . Det innebär att fonden får 200milj.kr. perår t. o.m. Inomindustridepartementet har upprättats ett förslag till lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. Förslaget som beslåri ett tillägg i övergångsbestämmelserna har upprättats i samråd med chefenför . Del innebär alt åren 19901994skall föra över ytterligare sammanlagt . lill Småföretagsfonden.Därmed kommer sammanlagt . att ha förts över lill fonden. Jaganser att en förutsättning för de ökade resurserna lill Småförelags-fonden börvara att fonden placerar huvuddelen av tillskottet i de nya regionalariskkapitalbolag som jag har föreslagit. Det är min avsikt all inhämtaregeringens bemyndigande all inleda överiäggningar med fondens ledning i syfteatl åstadkomma erforderliga förändringar i fondens stadgar. Vadgäller den övriga inriktningen av Småföretagsfondens verksamhet anser jag altfonden även i fortsättningen bör ha möjlighet all göra direkta placeringar irörelsedrivande företag, då detta bedöms vara befogat. På så sätt får fondenockså värdefulla erfarenheter av enskilda projekt. Jag förordar dock atthuvuddelen av fondens medel skall vara placerade i riskkapitalbolag eller isamverkan med sådana bolag. Småföretagsfondensavkastningskrav bör i princip vara oförändrade. I likhet medfinansieringsutredningen anser jag det dock rimligt att avkastningen bör kunnalevereras in lill AP-fonden efter lång lid. Småförelags-fonden kan inte självräkna med att likvidera värdetillväxten i portföljföretagen förrän inormalfallet efler det att respektive placering har gjorts. Regeringenbör fastställa nya regler om fondens avkastningskrav. Medden breda kapitalbas för Småföretagsfonden som blir följden av mitt förslag enligt min mening vara befogal att som finansieringsutredningen förordar fonden bygger upp ett egel kansli och ansläU ler en verkställande direktör.Jag avser atl ta upp även denna fråga vid de överläggningar med fondensstyrelse som jag har aviserat. StiftelsenNorrlandsfondens verksamhet berördes senast av stalsmaktema (prop.1985/86:100 bil. 14, NU 14, rskr. uttalade dåvarande chefenför industridepartementet (prop. 1986/87:74) att Norrlandsfonden i störreutsträckning än dittills borde inrikta sin verksamhet på att finansieraindustriellt utvecklingsarbete i små och medelstora företag. Vidare betonadesvikten av ett nära samarbete med bl. a. de regionala utvecklingsfonderna.Småföretagsfonden och Industrifonden. Denna delvis nya inriktning återspeglas ide stadgar för Norrlandsfonden som regeringen fastställde . Norrlandsfondenhar en balansomslutning på ca 500 milj. kr., varav drygt 200milj. Av de likvida medlen är emellertid en viss andel reserverad förbeslutade men ej genomförda engagemang. Vissa av de utestående lånen ärförknippade med betydande förlustrisker. Finansieringsutredningenföreslår atl Norrlandsfonden får möjlighet all göra riskkapilalsatsningar isamma former som Småföretagsfoijden. Den nuvarande verksamheten bör enligtutredningen vridas över rriol ren riskkapitalfinansiering. Förslaget hargodtagits av flertalet av de remissinstanser som har behandlat frågan. Med hänsyn till det storabehovet av riskkapital i småföretagssektorn avser jag att begära regeringensbemyndigande atl ta upp överläggningar med Norrlandsfonden med syfte atlNorrlandsfonden skall placera 200milj.kr. av sina nuvarande tillgångar somaktiekapital i ett av de nya riskkapitalbolag som jag har föreslagit. Iövrigt bör fonden fortsätta med sin nuvarande finansieringsverksamhet.Placeringen i riskkapilalbolag bör ske i takt med att det finns tillgängligaresurser och med beaktande av Norrlandsfondens behov av resurser för övrigverksamhet. Detbör vara regeringen som efter samråd med beslutar omden närmare utformningen av Norriandsfondens verksamhet. Norrlandsfondenhar ansökt om ytteriigare medel för den framtida verksamheten. Jag är dock inteberedd att nu föreslå alt Norrlandsfonden får utökade resurser. Norrlandsfondenblir delägare i riskkapitalbolag (Temu) bildades genom en sammanslagning av de treTEMU-bolagen. Dessa hade startat sin verksamhet efter beslut avriksdagen (NU 1978/79:54, rskr 415). Bolaget är lokaliserat tillÖstersund. Sammanlagt har bolaget av staten tillförts ett kapital på 17 milj.kr. 1983/84:135, NU 42, rskr. Samtliga aktier i bolaget ägs avstaten genom industridepartementet. ärverksamheten koncentrerad lill de fyra nordligaste länen. Denna inriktningfastlades i propositionen om särskilda regionalpoliliska insatser i delar avBergslagen och norra inland (prop. 1987/ 88:64 bil. 5 AU 14 rskr.147). Del innebär all bolagets uppgift skall vara alt med landets universitetoch högskolor som bas identifiera och analyse- ra kommersielltutvecklingsbara resultat av forsknings- och utvecklingsprojekt. Bolaget skalldärvid medverka till atl sådana projektresultat utvecklas till produkter ochtjänster som kan produceras och marknadsföras av företag i de fyra nordligastelänen. Bolaget ska dessutom kunna medver-. ka med riskfinansiering i projekteller förelag om så erfordras. Temu samverkar med de olika organ som verkarinom angränsande verksamhetsområden, t. ex. STU, de regionalautvecklingsfonderna och Norrlandsfonden. Jaghar erfarit att Norrlandsfonden är intresserad av att ta över ansvaret förTemu. Enligt min mening bör detta bidra till en värdefull samordning mellan debåda organens verksamhet. Jag förordar därför att regeringen inhämtarriksdagens godkännande till att aktierna i säljs till Norrlandsfonden förett symboliskt belopp. Jagfömtsätter därvid att den verksamhet som Temu bedriver i högregrad än nu kan anpassas till övrig verksamhet i Norrlandsfonden. Det bördärvid ankomma på Norrlandsfonden att avgöra om Temu:s verksamhet skallbedrivas inom fonden eller inom ramen för ett av de riskkapitalbolag som jagnyss har föreslagit skall bildas. Jagredogör i annat sammanhang (avsnitt 5) för verksamheten vid StiftelsenIndustrifonden. Jag vill här endast erinra om atl Industrifonden har tilluppgift all hos främst små och medelstora förelag stödja potentiellt lönsammamen riskfyllda utvecklingsprojekt. Industrifonden samarbetar därvid med bl.a.de regionala utvecklingsfonderna. Min bedömning:Insatserna bör i ökad utsträckning inriktas mot att förstärka företagensöverlevnadsmöjligheter och hjälpa dem atl uppnå konkurrenskraftigföretagsstoriek. Särskilda åtgärder bör vidtas för att stärka deteknikbaserade företagen. Det är viktigt alt kvinnors intresse för att startaoch driva företag las tillvara fullt ut. Skälen för min bedömning:I en situation där många av våra större företag väljer all investera utomlands,är det av särskild stor betydelse att stimulera och utnyttja denutvecklingspotential som finns i nya livskraftiga förelag och branscher. Engod återväxt av nya företag är nödvändig för en god ekonomisk utveckling iSverige. De nya företagen kan bidratill att ersätta den verksamhet som etableras utomlands och det är blanddessa förelag som vi kan finna framtidens medelstora och stora företag.Nyföretagandet medför även en rad andra positiva effekter för samhällsekonomin,såsom att del förbättrar möjligheterna för större företag vad beträfTarunderleverantörer och service etc, bidrartill att stärka svaga regioner, underlättaranpassning till snabb ekonomisk och teknisk stmktur omvandling samt ökarkonkurrensen på marknaden och motverkar uppkomst av mono pol. Nyföretagandet har ökatkraftigt . startades ca95000 företag med helt ny verksamhet i . Tjänstesektorn svarar för istort sett hela ökningen i nyföretagandet medan antalet nystartadeindustriföretag har varit . En viktig förklaring lilldet ökade nyföretagandet ligger i del gynnsamma ekonomiska klimat som präglatslutet av 1980-lalel. Dessutom bör de informations- och utbildningsinsatser somgenomförts av de regionala utvecklingsfonderna m. fl. organisationer ha stärktnyföretagandet. En internationell studie avnyföretagandet i , , och har genomförts avSIND. I studien konstateras all nyelable-ringsfrekvensen i stort sett ligger påsamma nivå i , och . har en betydligt högreoch en betydligt lägre etableringsnivå än de nordiska länderna. Delframgår vidare alt samtliga länder har haft en kraftig uppgång av antaletnyetableringar . Enligt vad jag har erfarit avser SIND allnärmare studera några av de metoder som används i de berörda länderna för altstödja nyföretagandet. De olika instrument somfinns för all stimulera nyföretagandet kan i stort delas in i tre olikaklasser: Åtgärder för altuppmuntra och skapa intresse hos individer att starta eget. Åtgärder för alt hjälpa ochunderiätta för företagare i startskedet. Ålgärder för all genomuppföljning förslärka de nya förelagens överlevnadschanser på lång sikt ochhjälpa dem att uppnå konkurrenskraftig företagsstorlek. Som jag ser det börsamhällets insatser i fortsättningen i första hand inriktas på atl hjälpaförelagen i startskedet och framför allt öka de nya förelagens överlevnads- ochtillväxtmöjligheter. Vidare bör dessa insatser i ökad utsträckning koncentrerasmol nya teknikbaserade tillväxtföretag. Utvecklingsfondernagenomför fortlöpande insatser för att stärka nyföretagandet i resp. län.Insatserna består av dels starta-eget-kurser, dels individuell rådgivning föroch finansiering av nya förelag. Kostnaderna belastar i huvudsak dedriflbidrag som fonderna får av landslingen, staten och kommunerna. Av fondernas totalafinansiella engagemang svarar de nyetablerade förelagen för ca20%. erhöll av alla nystartade industriförelag men endastdrygt av samtliga nya förelag finansiering genom utvecklingsfonderna. Utvecklingsfonderna böräven fortsättningsvis bedriva rådgivnings- och utbildningsverksamhet inriktadpå utvecklingsbara nyetablerade förelag oavsett bransch. Del är naturligt attutvecklingsfondernas finansiering till nyetableradeförelag i ökad utsträckning koncentreras lill nya teknikbaserade företag. Ellflertal utredningar, däribland finansieringsulredningen, har uppmärksammat denbrist på kapital som ofta föreligger i nystartade teknikbaserade förelag.Dessa företag har ofta höga utvecklingskostnader som liden fram tilllönsam försäljning är lång. Detta medför alt del kortsiktigt ofta inte ärlönsamt att satsa kapital i dessa företag. Ur ett samhällsekonomisktperspektiv är del, trots alt avkastningen lill en början är låg, ändå viktigtatt dessa företag tillförs kunskap och kapital. De nya tekriologibaseradeförelagen har en stor betydelse för den framlida utvecklingen av högteknologi iSverige och bidrar härigenom lill en snabbare tillväxt och en gynnsamstmkturomvandling. Jag utgår från alt SINDvid sin tilldelning av anslag lill utvecklingsfonderna uppmärksammar behovetav särskilda resurser för all stimulera de teknikbaserade företag som startas ianslutning till universileten/högsko-loma. Jag vill även erinra om attIndustrifonden har till uppgift all stödja bl. a. nyetablerade, högleknologiskaföretag. SIND har i sitt förslagtill treårsplan förordat all nyföretagandet skall vara ett särskilt s. k.insatsområde. SlND:s verksamhet på detta område bör i stor utsträckning byggapå samverkan med andra organ. Syftet bör vara att på olika sätt stimuleracentrala, regionala och lokala utvecklings-organisationer, ulbildningsgivare,rådgivare, konsulter m. fl. att i samarbete med näringslivet självt förbättrafömtsättningama för nystartade företag. Blandtänkbara sammarbelspartner kan nämnas STU, universitet och högskolor,utvecklingsfonder, länsstyrelser, länsarbetsnämnder m.fl. samhällsorgan samlTrygghetsrådet, Trygghetsfonden, småföretags- och branschorganisationer, bankerm. Projektet , som genomförs avSIND tillsammans med bl. a. banker och universitet, utgör i detta sammanhangett exempel på möjligheten alt tillsammans med andra parter genomföra insatseri syfte atl stärka nyetablerade förelag. Antaletkonkurser har legal på en i stort sett oförändrad nivå, dockmed en uppgång . Del antal anställda som berörs av konkursema harlångsiktigt minskal.