prop · GD0343 · 1989-12-31 00:00:00 — Härigenomföreskrivs att 60 och 60 a § § lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om landshypoteksföreningar skall ha följande lyddse. Prop.1989/90:43 Bilaga 1 Medegna fonder avses bankens och föreningarnas reservfonder. Medegna fonder får vid tillämpningen av 60 § likställas 1. bankens garantifond, intid ett belopp som motsvararfem gånger summan av de egna fonderna, 2. av ett belopp som avsatts tid värderegleringskonto,intid ett belopp som motsvarar de egna fonderna samt 3. det nominella värdet av förlagslån och andraskuldförbindelser, som medför rätt till betalning först efter bankens ochföreningarnas övriga borgenärer, intill ett belopp som motsvarar de egna fonderna. Från de egna fondernaskall avräknas vad banken såsom aktiekapital eller i annan form tillskjutittid företag enligt 30 a § första stycket 3. Bankenoch föreningarna skad tillsammans ha en kapitalbas som motsvarar lägst åttaprocent av placeringarnas värde på sätt dessa beräknats enligt 60 a §(kapitalkrav). Kapitalbasen utgörs av primärt kapital och supplementärtkapital med den avräkning som föreskrivs i ftärde stycket. Medprimärt kapital avses dels bankens och föreningarnas reservfonder dels femtioprocent av ett belopp som svarar mot bankens och föreningarnas reserver förutlåning och garantiförbindelser samt för obligationer, varmed avses detbelopp med vilket obligationernas marknadsvärde överstiger nettobokföringsvärdet,dels andra reserver och tillskott som efter regeringens eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspektionens medgivande får likställas medreservfond. Medsupplementärt kapital avses dels det nominella värdet av förlagsbevis ochandra skuldförbindelser, vilkas ursprungliga löptid överstiger och sommedför rätt till betalning först efter bankens och föreningarnas övriga borgenärer,dock högst ett belopp som motsvarar hälften av bankens och föreningarnasprimära kapital, dels reserver och andra förbindelser som efter regeringenseller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionens medgivande fårinräknas i kapitalbasen. Förlagsbevis och andra skuldförbindelser, varsåterstående löptid understiger , skad därvid tas upp tid ett belopp sommotsvarar tjugo procent av nomi- Bankenoch föreningarna skad tillsammans ha egna Jbnder som är betryggande iförhållande till bankens och föreningamas tillgångar, ingångnagarantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden som innebär enkreditrisk för banken eller föreningarna (placeringar). Vad som i dettaavseende anses som egna fonder följer av 60 a§. Deegna fonderna anses betryggande om de uppgår tid lägst ett belopp sommotsvarar sammanlagt en procent av värdet av placeringar som utgörs avfordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden förvilka har ställts säkerhet som avses i 2 kap. 9 § B bankrörelselagen(1987:617), av värdet av placeringar som utgörsav fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknadenför vilka har ställts säkerhet som avses i 2 kap. 9 § C bankrörelselagen samt av värdet av övriga placeringar utomsådana som avses i ftärde stycket och sådana som enligt 60 a § tredje stycketskall avräknas/rå/j de egna fonderna. nedtvärde för varje helt år som återstår till förfallodagen. Supplementärtkapital får uppgå till ett belopp som högst motsvarar det primära kapitalet. Från summan av primärtkapital och supplementärt kapital skall avräknas det bokförda värdet av vadsom tdlskjutits som aktiekapital eller i annan form tid in- eller utländskaföretag som driver någon form av finansied verksamhet. Sådan avräkning skalldock inte ske i fråga om aktietdlskott, som motsvarar högst avbankens och föreningarnas reservfonder och högst av företagets aktiekapital. Kapitalkravetbestäms i förhållande till bankens och föreningarnas tillgångar samt ingångnagarantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden (placeringar). Vidberäkningen av kapitalkravet indelas placeringarna i följande fyra grupper,nämligen Atillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 9§ A bankrörelselagen (1987:617). Btillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 9 § B bankrörelselagen. Ctillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 9 § C bankrörelselagen. Dövriga tillgångar och åtaganden på kapitalmarknaden utom sådana som enligt 60§ ftärde stycket skall avräknas vid kapitalbasens beräkning. Förplaceringar som anges under A gäller inte något kapitalkrav. Kapitalkravgäller inte heder för fordringar som banken och föreningarna härpå varandra.I övrigt skall vid beräkningen av kapitalkravet placeringarna tas upp tdl sammanlagt tjugoprocent av summan av placeringar som anges under B, Jemtioprocent av summa av placeringar som anges under C och 1989/90:43 Bilaga 1 Placeringarskad tas upp tid följande värden, nämligen 1.Jbrdringar, för vilka reserver som avses \60a§ andra stycket avsatts, tillsitt bruttovärde. 2. övriga tillgångar till sitt nettovärde, 3. garantiförbindelser, som är knutna till kreditgivning,till sitt nominella belopp, 4. övriga garantiförbindelser till halva sittnominella belopp samt 5. andra åtaganden på kapitalmarknaden till sittnominella belopp, om inte regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen i föreskrift angivit ett lägre belopp. Egnafonder krävs ej för sådana placeringar som avses i 2 kap. 9§A bankrörelselageneder för bankens placeringar hos förening. Bankenmeddelar anvisningar till föreningama om tillämpningen av dessa bestämmelser. etthundraprocent av summan av placeringar som anges under D. Till grund för beräkningenenligt andra stycket skall placeringarna värderas enligt följande, nämligen 1. tidgångar, för vilka reserver som avses i 60 §andra stycket avsatts, till sitt bruttobokföringsvärde, obligationer dock tillsitt marknadsvärde, 2. övriga tillgångar till sitt nettobokförings värde, 3. garantiförbindelser,som är knutna till kreditgivning, till sitt nominella belopp, 4. övriga garantiförbindelser till halva sittnominella belopp, samt 5. andra åtaganden på kapitalmarknaden till sittnominella belopp, om inte regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen i föreskrift angivit ett lägre belopp. Bankenmeddelar anvisningar till föreningarna om tillämpningen av bestämmelserna i 60§ och denna paragraf. 1989/90:43 Bilaga 1 Denna lag träder i kraft den . Regeringen får i förordning föreskriva lägre kapitalkrav än vad somföreskrivs i 60 § första stycket intill utgången av . Utöver vad som föreskrivs i 60 § tredje stycket får regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen om särskilda skäl föreliggerbesluta att garantifonden skall räknas som supplementärt kapital, dock längstintill utgången av . 5 Förslagtill ändring i förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1097) om 1989/90:43 Bilaga 1 Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1980:1097) om all 3a § skall ha följande lydelse och att det i lagen skall införas en ny paragraf,3 b § , enligt följande lydelse. Kassansreservfond skall vara betryggande i förhållande till kassans tillgångar,ingångna garantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden sominnebär en kreditriskför kassan (placeringar). Reservfondenanses betryggande om den uppgår till lägst etl belopp .som motsvarar åttaprocent av värdet av kassans placeringar utom sådana som avses i 2 kap. 9§Abankrörelselagen (1987:617). Garantiförbindelser,som är knutna till kreditgivning, skad tas upp till sitt nominella belopp ochövriga garantiförbindelser till halva sitt belopp. Placeringar i utländsk valutaskad tas upp tid tre ftärdeddar av motvärdet i svenska kronor på grundval avden vid beräkningstilf jället på den svenska valutamarknaden noterade säljkursenför valutan ifråga. Övriga placeringar skad tas upp lid sill nettovärde. Andraåtaganden på kapitalmarknaden som innebär en kreditrisk för kassan skad docktas upp till sitt nominella belopp om inte regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bankinspektionen i föreskrift angivit ett lägre belopp. Medreservfond får vid tillämpningen av denna paragraf likställas 1. garantifond intid ett belopp som motsvarar femgånger reservfonden samt 2. det nominella värdet av förlagslån och andraskuldförbindelser, som medför rätt till betalning först efter kassans övrigaborgenärer, />i//7/ ett belopp som motsvarar reservfonden. Kassanskad ha en kapitalbas som motsvarar lägst av placeringarnas värdepå sätt dessa beräknats enligt 3 b§ (kapitalkrav). Kapitalbasen utgörs avprimärt kapital och supplementärt kapital. Med primärt kapitalavses dels kassans reservfond, dels andra reserver och tillskott som efterregeringens eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionensmedgivande får likställas med reservfond. Med supplementärtkapital avses dels det nominella värdet av förlagsbevis och andraskuldförbindelser, vilkas ursprungliga löptid överstiger och sommedför rätt till betalning först efter kassans övriga borgenärer, dock högstett belopp som motsvarar hälften av kassans primära kapital, dels reserveroch andra förbindelser som efter regeringens eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionens medgivande får inräknas i kapitalbasen. Förlagsbevis ochandra skuldförbindelser, vars återstående löptid understiger , skad därvidtas upp tid ett belopp som motsvarar tjugo procent av nominellt värde förvarje hed år som återstår tid förfallodagen. Supplementärt kapital får uppgåtill ett belopp som högst motsvarar det primära kapitalet. 3b§Kapitalkravet bestäms i förhållande till kassans tillgångar .saw/ ingångnagarantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden (placeringar). Vidberäkningen av kapitalkravet indelas placering- Lydelse enligt SOU 1988:29 Föreslagenlydelse Prop. r-r r r ''a 1 arna i Joljande fyra grupper, nämligen A tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 9§ A bankrörelselagen(1987:617). B tidgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 9§ B bankrörelselagen. C tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 9§ C bankrörelselagen. D övriga tillgångar och åtaganden på kapitalmarknaden. För placeringar som anges under A gäller inte något kapitalkrav. Iövrigt skall vid beräkning av kapitalkravet placeringarna tas upp tillsammanlagt tjugo procent av summan av placeringar som anges under B, av summan av placeringar som anges under C och av summan av placeringar som anges under D. Till grund för beräkningen enligt andra stycket skad placeringarnavärderas enligt följande, nämligen 1. tillgångar tdl sitt nettobokföringsvärde, 2. garantiförbindelser, som är knutna till kreditgivning,till sitt nominella belopp, 3. övrigagarantiförbindelser till halva sitt nominella belopp, samt 4. andra åtaganden på kapitalmark naden till sitt nominella belopp, om inte regeringen eller, efter regering ens bemyndigande, bankinspektio nen i föreskrift angivit ett lägre be lopp. Dennalag träder i krafl . Regeringen får i förordning föreskriva lägre kapitalkrav än vad somanges i 3 a § första stycket intill utgången av . Utöver vad som föreskrivs i 3 a § tredje stycket får regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen om särskilda skäl föreliggerbesluta att garantifond skall räknas som supplementärt kapital, dock längstintill utgången av . Sammanställning av remissyttrandena över Prop. kreditmarknadskommitténs betänkande (SOU '' 1988:29) Förnyelse av kreditmarknaden och kapitaltäckningsgruppenspromemoria (Ds 1988:70) Reformering och internationell anpassning avkapitalkravet i Efterremiss har yttrande över kreditmarknadskommitténs betänkande, såvitt avserkapitaltäckning, och kapitaltäckningsgmppens promemoria avgetts avbankinspektionen, försäkringsinspektionen, kommerskollegium, statensindustriverk, , kammarrätten i , fullmäktige iSveriges riksbank, fullmäktige i , (), , . ,, stadshypotekskassa,allmänna hypoteksbank. , Styrelsen för fondbörs.Landsorganisationen i (LO), (),. ,, AB , (),, (), , , , , (), , , SvenskaKredit och . 1 och kapitaltäckningsgruppensförslag i stort Bankinspektionenanser att kreditmarknadskommitténs och kapitaltäckningsgruppens förslag mednågra få undantag är väl avvägda och utgör en god grund för lagstiftning.Inspektionen framför synpunkter på vissa enskildheter i förslagen. Försäkringsinspektionenhar i stort sett inte några erinringar mot kredit marknadskommitténs och kapitaltäckningsgruppens förslag. Inspektionen framför några synpunkter beträffande riskklassificeringen av bankers och fondkommissionärers handelslager av aktier m.m. samt av fordringar på försäkringsbolag. Bilaga 2 Kommerskollegiumhar inte framfört några erinringar mot förslagen. Frånsettförslaget om att kapitalkravet för kreditmarknadsbolags innehav av aktier ifinansieringssyfte skall skärpas tillstyrker i dess helhet. Riksskatteverkethar i stort inga erinringar mot kapitaltäckningsgruppens förslag.Riksskatteverket framför dock synpunkter mot vissa enskildheter som verketanser avvika från de av antagna kapitaltäckningsreglerna. Kammarrätteni har ingen erinran mot huvuddragen i de efter Cooke-kommitténsförslag utarbetade reglerna. Kammarrätten anser det emellertid anmärkningsvärtatt bottenkrediter i kontors-, industri- och jordbrukskrediter skall jämställasmed blancokrediter samt anför att det torde inte vara omöjligt att införa tvågrupper kapitaltäckningsregler och låta instituten avgöra om de önskar agerainternationellt eller ej. Kammarrättenvill dock framhålla atl de problem som kommer att uppstå inte är olösliga ensför de mest utsatta instituten, som är de som lämnat långfristiga lån tillbosläder och jordbruk. Även utan direkta statliga insatser torde de föreslagnakapitaltäckningskraven kunna uppfyllas om instituten kraftigtinskränker sin nyutlåning. En sådan åtgärd torde på kort sikt t.o.m. kunnainnebära ökade avsättningar till reservfonder och värderegleringskonton eftersomintäkterna i första hand härrör från den befintliga lånestocken medankostnaderna däremot till stor del avser nyutlåningen. Om instituten sedan kapitaltäckningskravetuppfyllts väljer att expandera långsammare än synes de skärpta kapitaltäckningskraveninte behöva medföra någon större ökning av räntemarginalen. 1.7 Fullmäktige i riksbank Fullmäktigetillstyrker i allt väsentligt den föreslagna utformningen av kapitaltäckningsreglerna. Fullmäktige ifrågasätter dock om det för vissa tillgångsslag bör införas högre kapitalkrav än vad Cooke-reglerna föreskri ver. Vidare anser fullmäktige att övergångsreglerna för andra institut än banker bör göras mer flexibla än vad kapitaltäckningsgruppen föreslår. 1.8 Fullmäktigei Prop. Bilaga 2 Fullmäktigei tillstyrker i huvudsak kapitaltäckningsgruppens förslagmen föreslår en viss modifiering av reglerna om kapitalbasens uppbyggnad. NO,som inte funnit anledning att i detalj kommentera kapitaltäckningsgruppensförslag, anser att de bakomliggande utgångspunkterna i förslaget är invändningsfriaoch angelägna från NO:s utgångspunkter. NO framför dock kritik mot denföreslagna riskklassindelningen av fordringar på försäkringsbolag. Bankföreningenansluter sig i huvudsak till kapitaltäckningsgruppens förslag men framförflera kritiska synpunkter beträffande olika enskildheter i förslagen omkapitalbasens uppbyggnad, riskklassificeringen, kapitalkravet för enskildainstitut i en koncern samt ikraftträdande och övergångsregler. Sparbanksföreningengodtar i huvudsak kapitaltäckningsgruppens förslag men har invändningar motvissa enskildheter rörande bl. a. den begränsning med vilken värderegleringsreserverfår inräknas i kapitalbasen, riskklassificeringen av fordringar påförsäkringsbolag, den konsoliderade kapitaltäckningen samt övergångsreglerna. SparbankernasBank instämmer helt i de synpunkter som framfört isitt yttrande. () konstaterar att förslagen leder till skärptakapitalkrav för alla kreditinstitut utom för de nuvarande finansbolagen. Denya kraven kan föranleda betydande konsekvenser och strukturomvandling på densvenska kreditmarknaden. Effekterna av kraven kan få betydligt störrekonsekvenser än alla andra förslag från kreditmarknadskommittén sammantagna.Mot den bakgrunden anser SFF att kapitaltäckningsgruppen borde ha bemödat sigom konsekvensanalyser av ett helt annat djup och räckvidd än gruppen gjort. SFFerinrar om att det pågår arbete med reformering av skattesystemet i som enligt uppgift de facto kommer att leda till väsentligt skärpt beskattning för de svenska bankerna. SFF utgår ifrån att 143 inte kangenomföra regler som dels kraftigt skärper Prop. 1989/90:43 kapitaltäckningskraven,dels kraftigt skärper beskattningen och därmed Bilaga 2 försvåraruppbyggnaden av kapitalbasen i bankema. SFFframför flera invändningar mot kapitaltäckningsgmppens olika förslag rörandekapitalbasens beräkning, riskklassificeringen och övergångsregler. 1.14 ,; stadshypotekskassa Kassastyrelsenvill klart och entydigt slå fast att den för sin del anser att principen omenhetliga och konkurrensneutrala kapitaltäckningsregler är helt riktig och börgenomföras så långt det är möjligt. Kassastyrelsen har inte några gmndläggandeinvändningar mot kapitaltäckningsgmppens förslag men framför synpunkter motvissa enskildheter, såsom i fråga om beräkningen av reserv för obligationer ochaktier samt riskklassificeringen av vissa fordringar och garantier.Kassastyrelsen anför vissa praktiska synpunkter som enligt styrelsen talar föratt kapitaltäckningsreglema inte bör träda i kraft för del förränden . Kassastyrelsen framför vidare kraftiga invändningar mot deav kreditmarknadskommittén föreslagna beskattningsreglerna. Hypoteksbankendelar i och för sig kapitaltäckningsgmppens principiella syn på att svenskakreditinstitut måste uppfylla de minimikrav som uppställs på den intemationellamarknaden om inte vill isolera sig från omvärlden utan alltjämt deha iden intemationella utvecklingen. De av kreditmarknadskommittén föreslagna kapitaltäckningskravenborde emellertid kunna godtas, eftersom de på ett rimligt sätt avspeglarnutidens risksituation vad gäller fortsatta utlåning. Kapitaltäckningsgmppensförslag är emellertid betydligt mer långtgående än kreditmarknadskommitténsförslag och innebär i Hypoteksbankens tycke alltför hårda kapitaltäckningskravför del. Hypoteksbankenanser sammanfattningsvis bl. a. att bankens grundfond bör bestå och ingå ikapitalbasen, att kapitalkravet för jordbmkskrediler bör jämställas medbostadskrediter samt att övergångstiden för införande av kapitaltäckningsreglemabör bli väsentligt längre för än enligt förslaget. Omman på sätt kreditmarknadskommittén föreslår likställer Kassans garantifond med reservfonden fömtser Kassan inga problem inom över- blickbar framtid att fylla en viktig roll när det gäller att tillgodose den svenska rederinäringens finansieringsbehov. Enligt kapitaltäckningsgmp pens förslag skulle emellertid garanlifonden endast få inräknas i kapitalba sen fram till utgången av . fömtser Kassan emellertid en kraftig expansion i den svenska rederinäringen och 144 För att få rimlig utlåningskapacitet år Prop. 1989/90:431993 måste Kassan i så fall på något sätt åstadkomma en väsentlig ökning Bilaga2 av reservfonden fram till detta datum. En sådan ökning kan Kassan endaståstadkomma genom ökade egengenererade vinster som avsätts till reservfonden,vilket i sin tur skulle fömtsätta en så kraftigt ökad spread mellan upplånings-och utlåningsräntor att den skulle allvarligt fördyra finansieringen genomKassan av den svenska sjöfarten och därmed minska Kassans betydelse förnäringen. Detta skulle strida mot den gmndläggande målsättningen med Kassansverksamhet. Föreningen,som utgår från atl Cooke-reglerna kommer att tillämpas på alla banker ochauktoriserade finansbolag samt på kreditaktiebolagen, har ingen invändning motuppdelningen i primärt och supplementärt kapital och mot sättet att dra gränsenmellan dessa kategorier. Föreningen kan också acceptera att en generellkapitaltäckningsgrad om åsatts tillgångarna och att dessa ges olikaomräkningstal, beroende på kreditrisken för respektive tillgångar. Föreningenär emellertid tveksam till vissa delar av gmppens förslag och anser att det urden svenska kreditmarknadens synvinkel vore att föredraga att kreditmarknadskommitténsurspmngliga förslag genomförs. I vart fall bör Cooke-principerna inte införashär förrän det är klart att de stora länderna inom , bl. a. , kommer attacceptera reglerna. Fondhandlareföreningentillstyrker kapitaltäckningsgruppens förslag i stort när det gäller såvälinternationell anpassning och därmed internationell konkurrensneutralitet somsamordning mellan olika slag av institut inom landet och därmed nationellkonkurrensneutralitet. Föreningen kan i stort sett godta gmppens förslag även idetalj. De skärpta kapitalkrav som blir en följd av förslagen godtas alltså,dock fömtsatt att de tas till utgångspunkt för konkurrensneutrala reglermellan de olika slagen av institut på den svenska marknaden också i övrigt. Iföreningens medlemskrets finns , som alltså är etl fondkommissionsbolag trots att det driver en för sådana bolag säregen verksamhet (se SOU 1988:13). Detta företag kommer således att träffas av det föreslagna kapitalkravet för fondkommissionsbolag. Det måste därvid anmärkas alt detta ingalunda är anpassat för ett sådant specialinriktat förelag. Kraven passar i princip illa i den verksamheten med dess speciella slag av riskexponeringar. Inte heller nuvarande regler är emellertid anpassade för en sådan verksamhet. Lika lite som nuvarande regler, lägger dock de föreslagna reglerna hinder i vägen för OM:s verksamhet. Även om de inte direkt passar i verksamheten utgör de således i avvaktan på annan lagstiftning för detta slag av företag inget hinder. 10 1989/90. 1.19 Styrelsen för . Bilaga 2 Börsstyrelsenstöder på principiella gmnder en sådan internationell anpassning som kapitaltäckningsgmppenföreslagit, enär den kan väntas främja konkurrensneutralitet. 1.20 i (LO) LOinstämmer i kapitaltäckningsgmppens förslag, som medför dels att kapitaltäckningskravenför banker anpassas till internationell standard enligt Cooke-kommitténsförslag, dels att i princip likvärdiga kapitalkrav ställs påkreditmarknadsbolag. I samband med omläggningen modifieras ocksåkapitalbegreppen i bankrörelselagen. TCOtillstyrker kapitaltäckningsgmppens förslag, som innebär att kapitaltäckningskravenökar på de , men vill understrykanödvändigheten av att genomförandet av de nya kraven sker stegvis, så att deolika kreditinstituten får möjlighet att anpassa sin kapitalbas till de nyavillkoren. Förbundettillstyrker kreditmarknadskommitténs förslag lill ändringar i kapitaltäckningsreglemaav innebörd att samma krav på kapitaltäckning ställs på verksamheten, oavsett ivilket slag av institut den bedrivs. Därigenom anpassas reglema på ett konkurrensneutraUsätt till bankemas, de finansiella koncemernas, kreditmarknadsbolagens och fondkommissionä-remasverksamheter. Förslaget att hypoteksinstitutens nuvarande upplåningsrättsreglerersätts med kapitaltäckningsregler är en åtgärd i samma riktning. Kapitaltäckningsgmppensförslag måste principiellt och praktiskt gälla för samma gmpp av banker och andra finansiella institut som kreditmark nadskommittén reglerar. Det bör här enligt förbundet observeras att de garantifonder som kreditmarknadskommittén föreslagit för sparbanker och föreningsbanker uppfyller kraven på primärt kapital. ger definition av supplementärt kapital bankerna möjlig het att avsevärt öka kapitalbasen i förhållande till dagens situation. Här med kan instituten klara de skärpta kapitalkraven som föranleds av änd ringar i olika placeringars riskklassificering. Även om de föreslagna regler na på detta område generellt inte orsakar problem, bör dock rimliga övergångsregler och anpassningar medges för de institut som drabbas hårdare av de intemationella regelverken (t. ex. bostadsinstituten). avstyrker förslaget att kapitalkravet för ettkreditmarknadsbolags innehav av aktier i finansieringssyfte skall öka efter femår. har i övrigt avstått från att yttra sig över föreslagna kapitaltäckningsregler.