prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — 1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. Underdetta anslag anvisas medel för forsknings- och utvecklingssamarbete medEuropeiska Gemenskaperna, EG, inom ramen för EG:s ramprogram för forskning ochutveckling, FoU. Under1980-talet har del industriellt orienterade FoU-samarbetet i Västeuropaintensifierats. har samarbetet främst gällt extremt kostnadskrävandeutvecklingsprojekt som kämenergi, rymdvetenskap och civila flygplan. De nya FoU-programmen rör industri som verkar under mer normalt kommersiella fömtsättningar. Dennya inriktningen avspeglas bl. a. i EG:s ramprogram för forskning ochutveckling. EG:sramprogram för forskning och utveckling EG:sramprogram för FoU har för femårsperioden 19871991 en lotalbudgel på ca 47miljarder kronor. Ramprogrammet är uppdelat på dt antal program, såsom miljö,medicin, informationsteknologi, telekommunikation och energi. Varje programharen fastlagd budget. Del övergripande syftet med de flesta programmen är attstärka den europeiska industrins konkurrenskraft. EG:s industripolitiskaprogramsatsningar har särskilt betonat informationsteknologi ochtelekommunikationsteknik. På kort och medellång sikt bedöms dessa områden haden i särklass största ekonomiska betydelsen. svårigheter allkonkurrera är dessutom mest påtagliga inom dessa områden. Även omelektronikindustrin fortfarandeär den främsta målgmppen för EG:s FoU-programberörs i ökande grad även andra näringsgrenar genom satsningar på användning avinformationsteknologi, utveckling och användning av material- och bioteknologioch tillverkningsteknik samt andra industriella basteknologier. FoU-programmed andra än industripolitiska syften återfinns bl. a. inom hälso- ochmiljöområdena. Dekdntaktnät som utvecklas inom programmen har betydelse för hur industrin påsikt utvecklas. De kunskaper om varandra som deltagarna i EG-programmen skaffarsig utgör en gmnd för en rationell stmkturomvandling av såväl industri somforskningssystem inom EG-blockel. En sådan strukturomvandling ligger i linjemed strävandena all realisera en inre marknad . Gemensamma standarderoch gränssnitt är inom många områden en fömtsättning för alt en gemensammarknad skall kunna uppnås. Standardiseringsfrågor är därför en viktig del av EG:sFoU-program. EG:sprogram för informationsteknologi, ESPRIT (European Slralegic Programme forResearch and Development in ), har som mål all geeuropeisk IT-industri den tekniska gmnden för alt vara intemationelltkonkurrenskraftig under 1990-talel, att stimulera industriellt samarbete samtatt bidra lill utvecklingen av internationell standardisering. ESPRIT ärinriktat på tre strategiska områden; mikroelektronik och kringulmslning, syslemför informationsbehandling saml tillämpningar av informationsteknologi. SedanESPRIT öppnades på projeklnivå 1988 har del svenska deltagandetsuccessivt byggts ut och omfattar drygt 20 projekt, som finansierats av STUfrån den statliga sidan. Tdekommunikalionsprogrammd,RACE (Research on for Europé), syftar lill all utvecklaleknik för ell europeiskt bredbandsnät för kommunikation. Centralt förprogrammet är atl utveckla gemensamma standarder. och Ericssondeltar i dt tjugotal projekt. Del nationella informalionsleknologiprogrammd (1T4)har bidragit med projektstöd. IT4 erhåller inga ytterligare statliga anslag eflerutgången av /90. Programmet för attmodernisera tillverkningsindustrin, (in IndustrialTechnologies for Europé), omfattar gmndläggande teknisk forskning på områdensom laserteknik, nya provningsmdoder, datorstödd konstmktion och tillverkning,matematiska modeller, membranteknik, katalys- och partikelteknik. Kopplat tillBRITE är ett program för forskning på avancerade material, EURAM (EuropeanResearch on Advanced Materials). Även en pilotfas lill ell flygtekniskt programingår. planerar ell nytt större flygtekniskt program. Bioteknikprogrammet,(for Innovation, Development and Growth inEuropé), omfattar utveckling av informationssystem för bioteknik, proleindesign,cellbiologi, kartläggning av jästens arvsmassa, identifiering av nya växtgenerm. Det livsmedelstekniskaprogrammet, FLAIR (), syftar lill allsamordna forsknings- och industriinsatser med konsumentintressen. Områden somomfattas av programmet är livsmedelskvalitet, näringsvärde, hygien, säkerhels-och riskaspekler m. m. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. ,dominerat av EG och dess framtida inre marknad, är del vikligas-teavsättningsområdet för svensk export. Vår industri har således ell stortintresse av all i största möjliga utsträckning delta i, och påverka, dengemensamma teknikutveckling som EG organiserar i sitt ramprogram för FoU. Detär också av strategisk betydelse för svensk industri att den kan delta i dekontaktnät som utvecklas inom programmen. De nya medd som regeringenföreslår skall tillföras anslaget skall användas lill att utvidga det statligastödet lill samarbete inom EG-program. Detta skall möjliggöra ökat svensktdellagande på program- eller projeklnivå. Medlen disponeras huvudsakligen av STUsamt i viss mån av statens mät- och provstyrelse. En del av anslaget utnyttjasför all främja svenskt dellagande i europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete genom informationsverksamhet, sonderingsarbete m. m. Fömtomde medel som utgår fråndetta anslag har STU genom omprioriteringar frigjort ca 30 milj. kr. för Prop.1989/90:90 deltagande i EG:s FoU-program under innevarande budgetår. Regeringenfinner det särskilt angeläget all svenska förelag och inslitu- Industridep.tioner ges förstärkta möjligheter all medverka i program som rör informationsteknologi,tillämpningar av informationsteknologi i medicin och transport,telekommunikation, modemisering av tillverkningsindustrin, avancerade material,flygteknik, bioteknik och livsmedelsteknik. Del är också viktigt all hålla enberedskap för att kunna stödja svenskt dellagande inom nya områden som bedömsväsentliga. Sverigehar etablerat samarbete på programnivå, bl. a. på områdena Iräforskningoch avfallsåtervinning. Dessa verksamheter bör fortsätta också i de nyaprogramfaser som just har påbörjats. Samarbete på programnivå har även inlettsmed . Detta program syftar lill harmonisering av laboratoriersmätmetoder när del gäller analyser av livsmedel och jordbmksprodukter, analyserpå miljö- och hälsoområdet saml analyser av metaller. Samordning av tillämpad melrologiutgör en stor del av programmet. Regeringeneftersträvar all samarbete på programnivå skall bli möjligt också inom del nupågående ramprogrammet på flera områden, även de industriella. I avvaktan på ensådan utveckling är det viktigt atl säkerställa svenskt deltagande i de samarbetsformersom nu står till buds. De samar-betskonstdlationersom nu bildaskan väntas fåett försteg när det gäller plats i nya program. För deltagande i pågåenderamprogram beräknar vi ell anslag på 61 milj. kr. för budgetåert 1990/91.Vidare föreslås att godkänner att 61 milj. kr. disponeras förverksamheten under vardera budgdård 1991/92 och 1992/93. 1. att till Europeisktforsknings- och utvecklingssamarbete för /91 anvisar ellreservationsanslag på , 2. att godkänner deriktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angeUs. 1990/91Nytt anslag (förslag) 67000000 Underanslaget bör medel anvisas för ett nytt leknikvelenskapligl forskningsråd. Huvuddelenav medlen för gmndforskning vid högskolorna anvisas antingen direkt tillhögskolorna via fakulldsanslag eller via forskningsråden och STU somprojektmedel eller via STU:s ramprogram. Medlenfrån STU och forskningsråden finansierar forskningens förnyel se, internationelll samarbete och frontlinjeforskning. delarmedel för gmndforskning på gmndval av inomvelenskapligt motiveradebedömningar, i första hand efter kvalitet. Forskningsrådsfunktionenför teknisk gmndforskning ligger inom STU. De resurser somavsätts för denna är ca 30 milj. kr. , vilket är väsentligt lägre än desummor som fördelas via de naturvetenskapliga och medicinska forskningsråden. Dämlöverstödjer STU teknisk forskning vid universitet och högskolor genom bl.a.långsiktiga ramprogram med totalt ca 300 milj. kr. Delstöd till långsiktig teknisk gmndforskning inom landet som ges via forskningsrådsfunklionenoch STU:s ramprogram är otillräcklig med hänsyn lill de stora behoven avteknisk gmndforskning. Forskningsrådsfunktioneninrättades på försök inom ramen för STU:skunskapsutvecklingsprogram. Skälet var all säkerställa stöd lill särskiltframstående teknisk forskning vars relevans kan avgöras först . Forskningsrådsfunklionenfick en särskild beslutsordning inom STU samt en sammansättning somöverensstämmer med övriga forskningsråds. Rådets vetenskapliga ledamöter utsesav forskarsamhället enligt en särskild valprocedur. Det har ocksårepresentanter från STU och från industrin. Forskningsrådsfunktionenhos STU har funnits och har sedan tillkomsten mött ett myckelstarkt gensvar hos landels tekniska forskare. Förinnevarande budgetår uppgår budgeten för forskningsrådsfunklionen till 30milj. Som regeringen tidigare redovisat anser vi all dessa medel bör ökas. Flerabedömare, bl. a. UHÄ och , framhåller all balansen mellan gmndläggandeforskning och tillämpad forskning inom del tekniska området har förskjutits lillgmndforskningens nackdel. Denna bedömning gmndar sig på insikten all gmndläggandeoch långsiktig teknisk forskning är en viktig del av landels teknologibas ochbehövs för all skapa erforderlig avancerad teknologisk kompelens. Viklen av altnödvändiga resurser skapas för teknisk spjutspelsforskning framhålls också. Regeringenföreslår därför all ell frislående leknikvelenskapligl forskningsråd inrättasför all stärka den tekniska gmndforskningen och därmed avsluta denförsöksverksamhet som har bedrivits genom STU:s forskningsrådsfunklion. () bör successivt byggas upp under enperiod fram lill mitten av 1990-lalel då rådd planeras få en omfattning sombättre svarar mol behoven. Mol slutet av den kommande treårsperioden bör rådetfå ett anslag om 152 milj. kr. Rådet bör tillvarata erfarenhetema från dennuvarande forskningsrådsfunktionen vid STU. Regeringen kommer senare atlbesluta om rådels organisation som bör motsvara övriga forskningsråds. leknikvelenskapliglforskningsråd bör utses av en sådan samling elektorer all det återspeglar altteknik även fångar in gränsområden mellan traditionell leknik och på biologinvilande kunskapsutveckling, t. ex. bioteknik och miljöteknik. Den nuvarandeelektorsförsamlingen vid forskningsrådsfunklionen bör därför breddas i dettaavseende. Samverkanmellan den nuvarande forskningsrådsfunktionen och STU:s 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. ordinarie ramprogram harvarit myckel värdefull för båda verksamheterna. Via forskningsrådsfunklionenhar STU kunnat identifiera nya potentiella ramprogramområden på ell tidigtstadium. Många av de av forskningsrådsfunklionen stödda forskargmppema deltarockså i STU:s ordinarie ramprogram. De vetenskapliga ledamöterna i rådet ochdess prio-riteringsgmpper deltar i de styrgmpper som inrättats för STU:s ramprogram.Denna samverkan bör kunna fortsätta och vidareutvecklas. Regeringen fömtsätteratt del leknikvetenskapliga forskningsrådet fullföljer de åtaganden som gjortsav forskningsrådsfunklionen vid STU. En rad myndigheteransvarar för verksamhet som anknyter till det nya forskningsrådet. Del ärangelägel alt del nya rådd nära samarbetar med dessa. Vi beräknar ett anslag om67 milj. kr. för rådet under /91. För budgetåren 1991/92 och1992/93 föreslår regeringen en höjning med 32 milj. kr. resp. 53 milj. kr. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. 1. all godkännerförslaget om inrättandet av ell leknikvelenskapligl forskningsråd, 2. all lillTeknikvetenskapliga forskningsrådet under tolfte huvudtiteln för budgetåret1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 67000000kr., 3. att godkänner deriktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts. 1990/91Nytt anslag (förslag) 10 000 OOO STU har inommaterialtekniken ell ansvar alt bygga upp en hög kunskaps-och kompetensnivå förall möjliggöra industriell förnyelse, intemationellt utbyte och en kvalificeradteknisk utbildning. STU:s nuvarande insatser inom materialteknik är drygt 100 milj.kr.per år. Medlen fördelas, som tidigare nämnts, i stor utsträckning tillforskning och utveckling inom teknikområdena metaller, polymerer, keramer, halvledarmaterialsamt trä och Iräbaserade material. Stödd ges huvudsakligen lill allmännaprogram och ramprogram för kunskapsutveckling. Ny form för forskninginom materialteknik STUoch naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), föreslår nu en ny form förforskning inom det maleriallekniska området; nämligen "Tvärvetenskapligakonsortier". Bakgmnden är i korthet följande. inom materialområdet bliralltmer komplex och kräver kompetens från olika discipliner. Den mest kreativaoch innovativa forskningen sker ofta i gränsytoma mellan olika ämnesområden.Från forskarsamhället har därför framförts all särskilda insatser behövs förall främja sådan forskning inom högskolan. Många av STU:s förslag lillramprogram är tvärvetenskapliga och STU ser det som en viktig uppgift allfrämja tvärvetenskapliga initiativ från högskolan. STU inbjöd tillsammans medNFR representanter från forskarsamhället att komma med förslag tilltvärvetenskapliga konsortier inom del malerialvetenskapliga och maleriallekniskaområdet. Inte mindre än 75 konsortieförslag lämnades in till STU/NFR. Av dessaförs nu elva fram som en sammanhållen del av etl förslag lill ett större malerialleknisklprogram. Vägledande vid urvalet av konsortiema har bl. a. varit den intemationellaforskningens utveckling, vetenskapligt ledarskap och relevans för svensk industri.Konsortiema är tidsbegränsade insatser, avsedda all pågå i minsl men börutvärderas redan efter två eller . I de flesta fall har de geografisktyngdpunkt i en högskola. De elva föresagna konsortierna innebär samarbete bl.a. inom teknikområdena tunna ytor och ylslmklurer, biomaterial och materialsom är supraledande vid höga temperaturer. 1989/90:90Avsnitt 21 Industridep. Som vi nämnt i ett annalsammanhang har STU:s anslagsframställning för /91 med förslag lillFoU-program för budgetåren 1990/91 -1992/93 remissbehandlats. Berördaremissinstanser konstaterar att den föreslagna modellen med tvärvetenskapligakonsortier är myckel intressant och bör genomföras. Regeringenhar tagit del av vad STU och NFR redogjort för beträffande tvärvetenskapligakonsortier inom materialteknik. I likhet med remissinstanserna finner vi dennaarbetsmodell mycket intressant och väl värd all prövas. Enligt vår meningkommer stora och slagkraftiga tvärvetenskapliga forskningsmiljöer, somsträcker sig över de etablerade ämnesgränsema inom högskolan, all öka ibetydelse. Regeringens förslag lill förstärkningar inom materialvetenskap och maleriakekniki form av tvärvetenskapliga konsortier ser vi som nödvändiga steg för all läggaen kunskapsbas i landet inom materialområden som bedöms bli centrala förframtidens industri och samhälle. Regeringen föreslår alt STUanvisas medel för materialleknisk forskning i form av tvärvetenskapligakonsortier. För /91 bör 10,0 milj. kr. ställas till förfogande.Regeringen anser vidare alt anslaget bör höjas med 15,0milj.kr. 1991/92 och med15,0milj.kr. 1992/93, dvs. en bashöjning med 40,0 milj. kr. vid periodens slut.Regeringen har även tidigare föreslagit all medel anvisas församma ändamål lillNFR för budgetåren 1991/92 och 1992/93. Regeringenföreslår ff"'"' 1. atl tillMaterialteknisk forskning för budgetåret Industridep. 1990/91 anvisar ettreservationsanslag på 10000000kr., 2. all godkänner deriktlinjer för resursförstärkningar avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93 somangetts. Forskning för ett avfallssnåll samhälle: Miljöanpassadproduktutveckling 1990/91Nytt anslag (förslag) 5 000 000 Miljöanpassadproduktutveckling saml behandling och hantering av avfall aren växande uppgiftinom ell modernt industrisamhälle. Syftet med FoU-verksamhelen inom miljö- och avfaksområddär dels alt identifiera de risker som en olämplig och ofullständigavfallshantering innebär för en god miljö, dels all precisera de krav sombehöver ställas på produktutveckling, bmkare, konsumenter och avfallshanteringför alt minska avfallets mängd och farlighet. FoU-verksamheten bör vidare syftatik att driva utvecklingen mot sådana behandlingsmetoder som lämpar sig frånsåväl miljö- som resurshushållningssynpunkt. Forskningför miljöanpassad produktutveckling innebär i detta sammanhang all råvaror, tillverkningsprocesser,konstmktion och design konsekvent väljs utifrån alt etl ur miljö- och resurshushåkningssynpunkllämpligt slutligt omhändertagande möjliggörs. STUhar i en bilaga lill årets anslagsframställning föreslagit en satsning påmiljöteknik. I denna ingår både liUämpad grundforskning och teknisk utveckling.De föreslag som gäller gmndforskning har till viss del beaktats i det följandeprogramförslaget för miljöleknisk forskning, där också de miljöpolitiska målenvägts in. Kravetpå en miljöanpassad samhällsutveckling är en av de största utmaningarna somteknisk forskning och utveckling ställts inför. som inslagen avtvärvetenskap är stora, måste tyngdpunkten läggas på alt öka förståelsen för degmndläggande mekanismer som styr en miljöanpassad produktutveckling. Målenför miljöleknisk FoU måste vara all förbättra kunskapen om hur miljöskador istörsta möjliga mån kan begränsas. I takt med att den industriellaproduktionens miljöpåverkan minskar, måste målet all minska produkternasmiljöpåverkan få större tyngd. Kunskapen om material och behandlingsmetodermåste förbättras så att produkterna inte påverkar miljön negativt, vare signär de bmkas eller är förbmkade. 28 1989/90. I saml Nr 90 Regeringenanser att ett programråd bör inrättas, dvs. en liten självständig Avsnitt z1 myndighet som administrerar detta anslag och anslaget för avfaUsrelaterad Industridep. forskning, som specificerats i avsnitt 23.2. Programrådels uppgiftskall vara all se lill all forskningen får en inriktning som stämmer med demiljöpolitiska målen samt samordna forskningsinsatserna så att etl effektivtutnyttjande av forskningsresursema uppnås. Programrådetskak stödja forskning som är relaterad lill miljöanpassad produktutveckling ochavfallshantering. Det bör organiseras och byggs upp . Detbör ankomma på regeringen alt besluta om den närmare utformningen avprogramrådet. Regeringenföreslår atl anslaget lill ökad forskning för ell avfakssnåll samhäke fördelaspå två nya anslag, dels ell anslag Bl3. Avfallshantering under Qortondehuvudtiteln (se avsnitt 23.2), dels förevarande anslag F21. 1. atlriksdagen godkänner förslaget om etl program för forskning för ell avfallssnåll samhälle, 2. allriksdagen till Forskning för ett avfallssnåll samhälle: Mil jöanpassad produktutveckling för /91 anvisar ett reservationsanslag på . Energilekniskforskning och utveckling är ell viktigt hjälpmedel för atl påskynda ochunderlätta den omställning av energisystemet som har beslutat om.Energiforskningen har bedrivits i form av treårigaenergiforskningsprogram. Nuvarande energiforskningsprogram, som är det femte iordningen, omfattar perioden . Sedan år 1975har sammanlagt ca i löpande penningvärde anslagils lillenergiforskning. Parallellt med energiforskningsprogrammel har riksdagenanslagit betydande belopp för all utveckla och demonstrera ny energiteknik.Totalt har anvisat ca i löpandepenningvärde för forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik.Vid sidan av energiforskningsprogrammel sker utveckling och demonstration avny energiteknik bl. a. inom , de privata kraflförelagenoch . Energiforskningsprogrammelhar medverkat till utveckling av ny energi teknik i linje med de energipoliliska riktlinjer statsmakterna lagt fast. Del har bl. a. utvecklats leknik för brytning av torv och odling av energiskog. Vidare har ny miljövänlig teknik för förbränning av olika fastbränslen utvecklats och kommersialiserats. Forskning och utveckling rörande 434 vindkraften har lett till atldetta energislag i storskaliga tillämpningar Prop. 1989/90:90 närmar sig enintroduktion på marknaden. Vidare har ny energieffektiv Avsnitt 21 leknikutvecklats inom den tyngre energikrävande processindustrin och Industridep.bebyggelsesektorn. Dessa sektorer är av stor strategisk betydelse vid omställningenav energisystemet. Kunskaper och kompetens har vidare byggts upp inom i förstahand högskolan när del gäller de nya tekniker som kan bli aktuella på marknadenunder de kommande decennierna samt när det gäller syslemforskning påenergiområdet. Denandel av energiforskningsprogrammet som används för atl finansiera forskninginom högskolan har ökat från /82 till budgetåret1987/88. Stabila forskningsmiljöer har kunnat byggas upp med långsiktiga insatserfrån energiforskningsprogrammel. Energiforskningen under innevarandetreårsperiod bedrivs dels i form av ell Huvudprogram energiforskning med medelanslagna under miljö- och huvudtitel, dels i form avIntegrerade insatser med medel anslagna under andra departements huvudtitlar.För Huvudprogrammet har för budgetåren 1987/88-1989/90 totalt 883 milj. kr.anslagits och för Integrerade insatser 167 milj. kr. Totalt har riksdagensåledes anslagit 1050 milj. kr. för energiforskning under innevarandetreårsperiod. Programmen Energitillförsel och Industrins energianvändning utgörca av anslagna resurser inom Huvudprogrammet. Ansvariga myndigheter ärstatens energiverk och styrelsen för teknisk utveckling. Vidare har byggforskningsrådel,naturvetenskapliga forskningsrådet och energiforskningsnämnden program-ansvarinom ramen för Huvudprogrammet. Genom de Integrerade insatserna finansierasbl. a. Iransportforskning (av de anslagna resurserna för integreradeinsatser), fusionsenergi, forskning och utveckling inom Studsvik samtbioenergi och solmålningar. Ansvariga myndigheter är, fömtom ,styrelsen för teknisk utveckling, transportforskningsberedningen,naturvetenskapliga forskningsrådet, och Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (). beslutade i sambandmed sill ställningstagande till innevarande forskningsprogram attfusionsforskningen på gmnd av sin karaktär av gmndforskning skulle föras över frånenergiforskningsprogrammel lill huvudtitel. Mol denna bakgmnd tillsatte regeringen en särskild utredningsman (ME 1988:02; dir. 1988:29) för all utreda den framtida energiforskningens omfattning, inriktning, samverkan med annan energiforskning m. m. efler den 30 juni 1990.1 uppdraget ingick all klarlägga energiforskningens rok i relation till annal statligt stöd saml kraftindustrins, kommunernas m. fl. utvecklingsinsatser på energiområdet. Utredningen skulle vidare överväga behovet av integrerade insatser saml formerna för alt ytterligare stärka det mer långsiktiga stödet lill högskolan. Energiforskningsulredningen (EFU 90) lade fram belänkandet (SOU 1989:48) Energiforskning för framliden Förslag lill statligt program för forskning inom energiområdet m. m. EFU 90 föreslår alt det nuvarande stödet lill mer gmndläggande forskning inom högskolan även fortsätt ningsvis bibehålls på en hög nivå. EFU 90:s förslag har remissbehandlats. Remissinslansemassynpunkter och en sammanfattning av belänkandet kommer all publiceras. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. 1avsnitt 7 har redovisats miljö- och energipoliliska riktlinjer.Enligt regeringens uppfattning ställer riktlinjema stora krav på samhälletstotala satsningar på energiteknisk forskning och utveckling i framliden. Del äri första hand etl ansvar för staten all bygga upp och vidmakthålla kompetenseninom universitet och högskolor. Kraflförelagen och andra industriella aktörerbör liksom aktivt svara för atl utveckla och kommersialisera nyenergiteknik. De statliga myndighetema med ansvar inomenergiforskningsprogrammet bör dock ha ell övergripande ansvar för atl isamverkan med kraflförelagen m. fl. följa och främja teknikutvecklingen inomsina resp. områden. Energiforskningsprogrammel syftar främst lill all stödjakompetensuppbyggnad på områden som är av betydelse vid omställningen avenergisystemet.