prop · GD0374 · 1989-12-31 00:00:00 — Om ett beslut om skatt har överklagats eller skatten annars kan antas komma atl avkortas, kan den skattskyldige av beskattningsmyndigheten få anstånd med betalning av skatten. Bestämmelsema i 49 § 1, 2 och 3 mom. uppbördslagen (1953:272) om anstånd skall då tillämpas. Omett beslut om skatt har överklagats, kan den skattskyldige avbeskattningsmyndigheten få nstånd med betalning av skatten. Bestämmelsema i 49§ 1, 2 och 3 mom. uppbördslagen (1953:272) om anstånd vid överklagande avbeslut rörande taxering skall då tillämpas. Det som sägs om länsskattemyndigheli uppbördslagen gäller då allmänna ombudet. Ränta skall utgå på skattsom den skattskyldige fått anstånd med att betala enligt första stycket tillden del skattebeloppet fastställs av den domstol som prövar överklagandet. Försådan ränta tillämpas bestämmelsema om ränta i 49 § 4 mom. uppbördslagen och i5 kap. 14 och 15 §§ lagen (1984:151) om punkt skatter ochprisregleringsavgifter. Räntan skall dock beräknas från den dag dåskattebeloppet skulle ha betalats, om anstånd inte medgetts, till och med dendag då anståndstiden går ut. Bestämmelsema i 2 kap. 11§, 3kap. 2-5 §§, 6§ första stycket och 7-15 §§ samt 9 kap. 2 och 3§§ lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter gäller vid kontroll avvägtrafikskatt. Bestämmelserna i 2 kap. 11§, 3 kap. 2 - 5 §§, 6 § första stycket och 7 - 15 §§ samt 9 kap. 3 § lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter gäller vid kontroll avvägtrafikskatt. sägs om deklaration gälleri stället uppgifter som skall lämnas enligt särskilda föreskrifter och liggatill gmnd för beslut om skatt. Skatterevision fårföretas, förutom av beskattningsmyndigheten, av och avlänsskattemyndighel. Vad som sägs i 3 kap. 9, 11, 13 och 15 §§ lagen om punktskatteroch prisregleringsavgifter om beskattningsmyndighet skall därvid gällariksskatteverket och länsskattemyndighel. Innan ellerlänsskattemyndighet beslutar om revision skall samråd ske med beskattningsmyndigheten. sägs om deklaration gälleri stället uppgifter som skall lämnas enligt särskilda föreskrifter och liggatill gmnd för beslut om skatt. Skatterevision fårföretas, förutom av beskattningsmyndigheten, av och av skattemyndighet.Vad som sägs i 3 kap. 9, 11,13 och 15 §§ lagen om punktskatter ochprisregleringsavgifter om beskattningsmyndighet skall därvid gällariksskatteverket och .skaltemyndighet. Innan ellerskattemyndighet beslutar om revision skall samråd ske medbeskattningsmyndigheten. Beslutom skatt som avses i 38, 39 eller 42 § eller beslut som avses i 89 § eller somavser rättelse enligt 45 § första stycket eller anstånd att betala skatt fåröverklagas hos länsrätten av den skattskyldige och av det allmänna ombudet.Allmänna ombudets överklagandetid räknas från beslutets dag. Beslutenligt 64 § andra stycket eller enligt 74 § andra stycket får överklagas hosriksskatteverket. beslut får inte överklagas. Länsrättens beslut avseende undanlagande av handling från skatterevisionJår inte överklagas. Bestämmelsema i 8 kap. 24, 6, 11 och 7i§§ lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter gäller även för vägtrafikskatl. Vad där sägs om allmänt ombud gäller då allmänt ombud enligt 3 §. Vid tillämpningen av 8 kap. 6 § är motpartens överklagandetid dock . Bestämmelserna i 8 kap. 7 § andra stycket, 7 och 8 §§ lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter gäller även för vägtrafikskatt.Vad där sägs om allmänt ombud gäller då allmänt ombud enligt 3 §. Det allmännaombudet får föra talan lid den skattskyldiges JÖrmån. Han har då sammabehörighet som den skattskyldi- Har en partöverklagat etl beslut om fastställande av skall eller om efterbeskattning fårockså motparten överklaga beslutet, även om den för honom stadgadeöverklagandetiden gått ul. Motpartens överklagande skad ha kommit in inom tvåveckor från utgången av den tid inom vilken det första överklagandet senastskulle ha kommit in. Återkallas eller förfader på annal sätt det förstaöverklagandet, är även del senare förfallet. Dennalag träder i kraft . 81 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag delsall i 9 och 12 §§ ordet "länsskattemyndighet" i olika böjningsformerbyts ut mot "skattemyndighet" i motsvarande form, delsatt 2 § skall ha följande lydelse. 2§I lagen förstås med bidragsår det år under vilket skatteutjämningsbidragetutbetalas, egetskatteunderlag antalet eget skatteunderlag antalet skattekronor enligt laxeringsnämn- skallekronor enligi skattemyndighe- «7en5 beslut om taxering till kommu- tens beslut enligt 4 kap. 2§ taxe- nal inkomstskatt året före bidrags- ringslagen (1990:00) om taxering året, till inkomstskatt året egenskattekraft skatteunderlag per kyrkobokförd invånare vid ingången av året förebidragsåret, meddskattekraflskatteunderlaget för riket per kyrkobokförd invånare vid ingången av året förebidragsåret, garanteradskattekraft det procenttal av medelskattekraften som motsvaras avlandstingskommunens eller kommunens gmndgaranti enligt 3 och 4 §§ justeradenligt 5 §, garanteratskatteunderlag det antal skattekronor som motsvarar den garanteradeskattekraften, tillskollav skatteunderlag del antal skattekronor varmed det egna skatteunderlagetunderstiger det garanterade skatteunderlaget. Dennalag träder i kraft . Bestämmelsema i 2§ tillämpas förstagången i fråga om . 82 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:346) om särskild vinstskatt Härigenomföreskrivs att 8 och 9 §§ lagen (1989:346) om särskild vinstskatt skall haföljande lydelse. Beskattningsunderlagetskall av- Beskattningsunderlaget skall av rundas nedåt till helt tusental kro- rundas nedåt tillhelt tusental kro nor. Särskild vinstskatt skad avrun- nor. das nedåt tid helt antal kronor. Reglernai taxeringslagen Reglema i taxeringslagen (1956:623) om taxering för inkomst (1990:00) om taxering för inkomst och förmögenhet skall tillämpas för och förmögenhet skall tillämpas för att bestämma beskattningsunderia- att bestämma beskattningsunderla get. Bestämmelsema om särskilda get. Bestämmelserna om särskilda avgifter i taxeringslagen tillämpas avgifter i taxeringslagen tillämpas dock inte. Ändras taxeringen till dock inte. Ändras taxeringen till statlig inkomstskatt eller vinstdel- statlig inkomstskatt eller vinstdel ningsskatt av länsrätt, kammarrätt ningsskatt skall skattemyndigheten eller regeringsrätten skall domstolen besluta om den ändring av beskatt- även besluta om den ändring av be- ningsunderlaget som föranleds skattningsunderlaget som föranleds härav, härav. 1fråga om debitering och uppbörd av särskild vinstskatt gäller bestämmelserna iuppbördslagen (1953:272). Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1991 årstaxering. 83 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:471) om investeringsavgiftför vissa byggnadsarbeten Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1989:471) om investeringsavgift för vissabyggnadsarbeten delsatt i-4, 5, 7, 10 och 13§§ ordet "länsskattemyndighet" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "skattemyndighet" i motsvarandeform, delsatt 11 § skall ha följande lydelse. Förkontroll av att uppgiftsskyl- För kontroll av att uppgiftsskyl dighet enligt denna lag har full- dighet enligt denna lag har full gjorts får eller läns- gjorts får eller skat- skattemyndigheten förordna om re- temyndigheten förordna om revi- vision. Därvid gäller i tillämpliga sion. Därvid gäller i tillämpliga de- delar bestämmelserna i 56 oc/; 55 §§ lar bestämmelserna i 3 kap. 8 taxeringslagen (1956:623) om tax- 7'/§§ taxeringslagen (1990:00) om eringsrevision. Dennalag träder i kraft . 84Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning förkostnader i ärenden och mål om skatt, m. m. Härigenomföreskrivs att i 7 § lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärendenoch mål om skatt, m.m. ordet "länsskattemyndighet" skall bytas ut mot"skattemyndighet". Dennalag träder i kraft . 85Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift Härigenomföreskrivs att i 4 § lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift orden"taxeringslagen (1956:623)" skall bytas ut mot "lagen (1990:00)om självdeklaration och kontrolluppgifter". Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Carisson, ordförande, och statsråden , , , , , R. Carisson, , , G. Anderssono,Lönnqvist, , , , , , , , Proposition om ny taxeringslag m. m. Underflera år har ett omfattande reformarbete bedrivits i syfte att förenkla ochförbättra skattesystemet. De materiella skattereglerna har behandlats avutredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK), utredningen om reformeradföretagsbeskattning (URF), kommittén för indirekta skatter (KIS) ochutredningen om inflationskorrigerad inkomstbeskattning (IBU). På gmndval avbelänkanden har ett första steg i genomförandet av en genomgripande förändringav vårt skattesystem beslutats och förslag till ytterligare förändringar kommeralt föreläggas . Även förfarandereglema ochorganisationen av skalteförvaltningen har varit föremål för ett intensivtreformarbete. Arbetet har bl.a. bedrivits av skatteförenklingskommittén (B1982:03) som tillsattes med uppdrag att se övertaxeringsförfarandet och skatteprocessen. Riksdagenfattade ett principbeslut om utformningen av det framtidataxeringsförfarandet och skatteprocessen (prop. 1986/87:47, SkU 11, rskr. 95).Till gmnd för propositionen låg det betänkande som skatteförenklingskommitténlade fram (SOU 1985:42) Förenklad taxering. Jag kommer att senareredogöra för huvuddragen i principbeslutet (avsnitt 2). Skatteförenklingskommitténlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1988:21-22) Ny taxeringslag- reformerad skatteprocess med detaljförslag på gmndval av riksdagensprincipbeslut. (Ledamöter vid avgivandet av slutbetänkandet var f d.generaldirektören , ordförande, länsskattechefen ochlagmannen .) Förslagen omfattar bl.a. en ny taxeringslag somföreslås träda i kraft vid taxering. Jagavser att i det följande behandla kommitténs betänkande. Sammanfattningen avbetänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Kommitténslagförslag återfinns i betänkandet (SOU 1988:22) Ny taxeringslag - reformeradskatteprocess Del 2. En förteckning över remissinstan- Prop. 1989/90:74 semabör fogas till protokollet som bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandenahar upprättats inom och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (Dnr 4489/88). Kommitténsförslag om utformningen av taxeringsförfarandet och skatteprocessen har starkasamband med skatteförvaltningens organisation. () haromorganiserats . Verket har därefter inlett en översyn avskatteförvaltningens länsorganisation. I ett första steg har ett principförslagtill en ny skatteorganisation i länen utarbetats. Utredningsarbetet harbedrivits i projektform under benämningen i länen på90-talet (SOL 90). RSV har redovisat sina förslag i rapporten (RSV Rapport1989:1) Ny skatteorganisation. Rapporten har remissbehandlats. En förteckningöver remissinstansema bör fogas till protokollet som bilaga 3. Ensammanställning av remissyttrandena har upprättats inom ochfinns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 2480/89). Idetta sammanhang avser jag även att behandla vissa uppbördsfrågor. Några haraktualiserats genom skatteförenklingskommilténs betänkande, andra har ett närasamband med dessa och syftar till ett förbättrat och förenklat förfarande. Riksdagensombudsmän () har i en skrivelse till regeringen den 4 november 1983hemställt att de särskilda handläggningsfrister för förtida återbetalning avför mycket erlagd preliminär skatt som gäller enligtuppbördslagen (1953:272), UBL, skall ersättas med ett allmänt krav om skyndsamhandläggning. JO:sskrivelse har remissbehandlats. Yttranden har avgetts av RSV, dåvarandelänsstyrelsema i , samt samt delokala skattemyndighetema i , , , , ,, , , , , och . Ensammanställning av remissyttrandena har upprättats inom ochfinns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 3796/83). JOhar vidare i en framställning till regeringen föreslagitatt en möjlighet att efterge respitränta införs. Enfråga som har nära samband med beräkningen av respitränta är när denrespiträntegmndande skatten, den tillkommande skatten, bör förfalla tillbetalning. RSV har i en skrivelse till finansdepartementetföreslagit att reglema för uppbörd av tillkommande skatt ändras så att skattenskall betalas vid endast ett tillfälle. Förslaget har föranletts av den fr. o.m. ändrade uppbörden av kvarstående skatt. RSV:sskrivelse har remissbehandlats. Yttranden har avgetts av riksrevi sionsverket, kammarrätten i , Företagens uppgiftslämnardelega- 253 Småförelagens riksorganisation och Prop. 1989/90:74 . En sammanställning av remissyttrandena har upprättatsinom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr2896/89). RSVhar vidare i en skrivelse till regeringen föreslagit enenhetlig metod för avmndning vid beräkning av skatter och avgifter en frågasom också berörs av skatteförenklingskommittén. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över degmndläggande förslagen till lagändringar i de frågor jag nu nämnt. Förslagenhade upprättats inom , i ett fall efter samråd med chefenför . Följande lagförslag remitterades till lagrådet 1. taxeringslag (1990:00), 2. lag (1990:00) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter, 3. lag (1990:00) om skatteavdrag ivissa fall från folkpension, 4. lag (1990:00) om skatteavdragfrån sjukpenning, 5. lag (1990:00) om skatteavdragfrån artistersättning, 6. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 7. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt, 8. lag om ändring i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter och 9. lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Degranskade förslagen bör bifogas till protokollet som bilaga 4. Lagrådetsyttrande över förslagen bör fogas till protokollet som bilaga 5. Jag återkommertill yttrandet i avsnitt 7.2 samt i författningskommentarerna till de lagmm,vilkas utformning lagrådet lämnat synpunkter på. Som kommer att framgå godtarjag i allt väsentligt lagrådets förslag till ändringar i de remitteradeförslagen. Lagrådets granskning har också lett till vissa redaktionellaändringar i lagtexten. Detförslag till taxeringslag som remitterades till lagrådet innehöll enbestämmelse för att i vissa situationer möjliggöra indrivning i utlandet innantaxeringsbeslut vunnit laga kraft. En motsvarande regel föreslogs i fråga omlagen om mervärdeskatt. Lagrådet har ställt sig kritiskt till bestämmelsema ochhar avstyrkt förslaget i denna del. Med hänsyn härtill lägger jag inte nu framnågot sådant förslag. Jag avser emellertid att senare återkomma lill frågan. Somjag redovisade i lagrådsremissen föranleder de berörda lagstiftningsfrågornaåtskilliga lagändringar utöver de gmndläggande lagförslag som remitterades tilllagrådet. Jag tar här upp även dessa kompletterande lagförslag. Jagvill i det här sammanhanget påpeka att jag inte nu tar upp skatteför enklingskommilténs förslag om att skattemyndigheterna skall fatta beslut på gmndval av förlustdeklaration vid taxering för förluståret något som också aktualiseras av de förslag skatteutredningama lagt fram. ordningkräver bl.a. ändring av reglerna om skattetillägg. Jag avser emel- Prop.1989/90:74 lertid att senare ta upp frågan. Detprincipbeslut om ett nytt taxeringsförfarande fattade hösten 1986innebar i huvudsak följande. Beslutom taxering fattas av lokala skattemyndigheter och länsskattemyndigheter istället för taxeringsnämnder. De nuvarande taxeringsnämnderna ersätts medförtroendeorgan, kallade skattenämnder, som ingår i skattemyndigheterna.Skattenämnderna fattar för myndigheternas räkning beslut i ärenden där ettbehov av insyn och inflytande för lekmän gör sig gällande. I andra fall fattartjänstemän besluten. Detskall finnas en skattenämnd i varje skattemyndighet. I de större myndigheternadelas nämnden in i avdelningar. Regeringen bestämmer ytterst det antal lekmänsom skall utses för skattemyndigheterna. Lekmännen väljs av . Omdet i länet finns kommun som inte ingår i landstingskommunen får ävenfullmäktige i den kommunen välja ledamöter. Lekmännen skall ingå i en"pool" som indelas till tjänstgöring enligt särskildatjänstgöringslistor. Fem lekmän skall kallas till varje sammanträde i nämnden. Tillordförande och vice ordförande i skattenämnden eller i förekommande fall avdelning i skattenämnd förordnas tjänstemän inom skatteförvaltningen. Skattemyndighetenfåren vidare beslutsbehörighet än vad taxeringsnämnden har i dag.Skattemyndigheten skall som första instans få fatta beslut om eftertaxering.Den skall också vara första instans vid prövning av ärenden om ersättningsskattoch om dödsbos befrielse från skatt. I de ärendegrupper där beslutskompetensennu är uppdelad mellan taxeringsnämnd och länsrätt, nämligen i fråga omtillämpning av bestämmelserna i 49 § kommunalskattelagen (1928:370), KL, omgmndavdrag för dödsbo och 50§ 2 mom. KL och 9§ 2 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, , om avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmågasamt beträffande särskild skatteberäkning enligt lagen (1951:763) om beräkningav statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, förs beslutskompetensen i sinhelhet över till skattemyndigheten. Förfarandet i sådana ärenden bör samordnasmed omprövningsförfarandet i övrigt. Länsskattemyndighetskall ha samma behörighet som lokal skattemyn dighet att meddela beslut om skattetillägg och förseningsavgift samt beräk ning av pensionsgmndande inkomst och egenavgifter. 1syfte att få en enkel, smidig och snabb ordning för rättelse av felaktigataxeringsbeslut införs i förhållande till dagens ordning väsentligt utvidgademöjligheter för skattemyndigheterna att ompröva sina beslut. Den skattskyldigefår efter taxeringsårets utgång begära omprövning avskattemyndighetens beslut. Några särskilda krav för rätt till omprövning på denskattskyldiges initiativ skall i övrigt inte ställas. fårfatta beslut till den skattskyldiges fördel även efter omprövningstidens utgångom ansökningen har kommit in inom perioden. Omprövning på den skattskyldigesinitiativ av samma års taxering och även av samma fråga kan ske flera gångerunder fömtsättning att saken inte prövats av domstol. Beslutom taxeringsändring på skattemyndighetens initiativ till den skaltskyldigesfördel får fattas efter taxeringsåret utan be-jränsningar. Beslutom taxeringsändring till den skattskyldiges nackdel får fattas inom ett årefter taxeringsårets utgång. Om den skattskyldige inte kommit in medsjälvdeklaration skall särskilda regler gälla. skall i dessafall oberoende av om fömtsättningar för eftertaxering föreligger hamöjlighet att besluta om taxeringsändring till nackdel efter detatt deklarationen lämnades in men inte längre än till utgången av det femteåret efter taxeringsåret. Denuvarande fömtsättningama för eftertaxering skall i princip bibehållas. Attföra det allmännas talan i skallemål skall i princip vara en uppgift förbeskattningsmyndigheterna som sådana. Närden enskilde har överklagat ett skatteärende där beslut meddelats avlänsskattemyndigheten eller den lokala skattemyndigheten skall länsskattemyndighetenvara hans motpart i domstolen. får om det är lämpligtutse tjänsteman hos den lokala skattemyndighet som har meddelat det överklagadebeslutet att såsom ombud företräda det allmänna. Enöverordnad myndighet skall få föra talan om ändring i en lägre myndighetsbeslut. Detta innebär att länsskattemyndigheten får överklaga beslut av lokalskattemyndighet medan RSV får överklaga beslut av länsskattemyndigheten. Underett antal år har det pågått ett fortlöpande reformarbete för att förenkla och förbättra skattesystemet såväl inom det materiella området som förfaranderegler och organisation. Målsättningen är att skapa bättre förutsättningar för en rättvis och likformig beskattning, större rättssäker het för de skattskyldiga och enklare och mer överblickbara regler. Engmndfömtsättning för att uppnå de uppställda målen är en väl Prop. 1989/90:74fungerande, modern skatteorganisation. Det första steget i detta avseende togsgenom beslut om en sammanhållen skatteförvaltning som infördesfr.o.m. 1987 och som bl.a. innebar att skatteförvaltningen fick en mersjälvständig ställning. Länsskattemyndigheterna bildades och RSV:s lednings-och styrningsfunktioner stärktes. Genom reformen har möjligheterna till ettenhetligt uppträdande från skatteförvaltningens sida ökat. är dockbeslutsfunktionen i första instans fördelad på ett mycket stort antaltaxeringsnämnder, vilket gör det svårt att få likformighet i taxeringsarbetet. Beslutsorganisationenmedför också att möjligheterna till omprövning och rättelse av beslut i förstainstans är små. Taxeringsnämnderna är inte verksamma . De kan baraompröva beslut . Vissa begränsade rättelsemöjligheterhar lagts på lokala skattemyndigheter och länsskattemyndigheter men i övrigtär de skattskyldiga hänvisade till domstol för att få rättelse avtaxeringsbeslut. Detta har medfört stor belastning på förvaltningsdomstolarna. Genomriksdagens principbeslut om en ny beslutsorganisation och ett nytttaxeringsförfarande togs ytterligare ett steg i nydaningen avskatteförvaltningen. Beslutet innebär bl.a. att beslutsfunktionen skallinlemmas i skattemyndigheterna och atl vida möjligheter till omprövning avbeslut skall införas. Därigenom kan ett enklare och smidigare taxeringsförfarandeåstadkommas med mer enhetliga regler och kvaliteten på taxeringsarbetet höjasväsentligt. har på gmndval av principbeslutet lagtfram detaljförslag som jag strax återkommer till. Förnärvarande finns olika förfaranden för olika skatteslag. Detta försvårar försåväl myndigheter som enskilda. Enhetliga regler mellan skatteslagen innebären förenkling i sig. Genom en samordning av förfarandena ökar överskådlighetenför de skattskyldiga. Överblickbara regelsystem bidrar i väsentlig mån till deskattskyldigas rättssäkerhet. Samordnadeförfaranderegler har också central betydelse för möjligheterna att på ettrationellt sätt organisera beslutsfattandet och skapar fömtsättningar för enintegrering av beskattningsverksamheten och för en effektiv skattekontroll. Jagkommer här att lägga fram förslag om att förfarandena för taxering,mervärdeskatt, punktskatter och prisregleringsavgifter skall samordnas. Förnärvarande är skatteorganisationen splittrad. Organisationen är uppbyggd efter sakområden och verksamheten i länen är fördelad mellan dels två myndighetsnivåer, dels ett flertal enheter inom resp. myndighet. Detta medför att de skattskyldiga, i första hand företagen, har många kontaktytor mot skatteförvaltningen genom att beslut om skatter och avgifter för ett och samma företag fattas inom olika delar av organisatio nen. De skattskyldigas möjligheter att ta tillvara sina intressen försvåras och deras berättigade krav på god service är svåra att tillgodose. Organisa tionen innebär också svårigheter för skattemyndigheterna att bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt. Genom en samordning av förfarandereg lerna skapas som jag redan nämnt fömtsättningar för en integrering av beskattningsverksamheten. En integrering kan lösa många av de problem 257 17 1989/90. som skatteförvaltningenför närvarande dras med. Därigenom kan de Prop. 1989/90:74 samband som finnsmellan olika skatteslag tas till vara, resursema utnyttjas bättre ochorganisationen bli mer förståelig för de skattskyldiga. En integrering avverksamheten bör medföra att många uppgifter som ligger regionaltdecentraliseras till lokal nivå. Enintegrering och decentralisering av beskattningsverksamheten fordrar att dennuvarande myndighetsstmkturen ändras och en flexibel organisation införs.Frågan om en gemensam myndighet har tidigare tagits upp vid ett flertaltillfällen. Jag anser att man kan skjuta på avgörandet ochåterkommer strax till frågan.