prop · GD03160 · 1989-12-31 00:00:00 — Motivenför medborgarskaps- och bosättningskraven för ledningen i svenska förelag är bl.a.att garantera all styrningen av bolagen ligger i svenska händer och all kravenkan användas som instmment för all kontrollera utländsk etablering i Sverige.Som skäl att behålla reglema i aklebolagslagen framhöll regeringen i sambandmed propositionen 1975:103 vikten av att de ansvariga inom ledningen har kunskapom svensk lagstiftning och svenska samhällsförhållanden saml all styrelseledamöterhar nära kontakt med företagets skötsel och vara åtkomliga för svenskamyndigheter, domstolar, borgenärer m. fl. (,SOU 1971:15, hade föreslagit liberaliseringar.) instämmer i kommerskollegiums bedömning att de svenskabestämmelserna om krav på svenskt medborgarskap för styrelseledamöter isvenska förelag internationellt sett är myckel restriktiva. Verket delar ocksåkollegiets bedömning att det faktum all annan lagstiftning som tillkommit eflerdel att medborgarskaps- och bosällningskraven infördes i viss mån tillgodosermotiven för den insyn och kontroll som genomsyrar nuvarande lagstiftning. Deanställdas inflytande i del enskilda förelagels verksamhet genom lagen om styrelserepreseniationi aktiebolag och ekonomiska föreningar (1976:351) och lagen om medbestämmandei arbetslivet (1976:580) ger t.ex. möjlighet för anställda alt få insyn i hurdet berörda utländska företaget sköts. Enligtindustriverkels bedömning kommer den pågående liberalisering en vad avser såväl nationalitets- som hemvistkrav på styrelsemedlem inom EG att leda lill krav på anpassning av de svenska bestämmelsema. Över huvudtaget är ambitionerna inom EG all avveckla förekomsten i etable ringsrätten vad avser såväl diskriminering av nationalitet som lagar som reglerar fri företagsamhet inom den gemensamma marknaden. Enligt in dustriverket är detla ett starkt skäl lill att vår lagstiftning möjligt 101 Om inte de svenska reglema anpassas finns det risk att svensk- Prop.1989/90:160 ägda företag kan komma all diskrimineras vid etablering inom EG. stödjer kommerskollegiums förslag vad avser slopandet av kravetpå svenskt medborgarskap i aktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar samllagen om handelsbolag och enkla bolag. bedömning bör övervägas om att även slopa kravet på bosättning iSverige för samtliga styrelseledamöter i aktiebolag, ekonomiska föreningar,handelsbolag och enkla bolag. Detta bör vara ell långsikiigi mål. Att slopakravet på bosättning ligger i linje med EGs rättsregler som användsi och som innebär liknande regler som i praktiken tillämpas iDanmark, där generella undanlag från avvikelse från hemvistkravet iaktiebolagslagen gäller . Enligt industriverkels bedömning ärdel angelägel all vi inle ställer krav på all en viss andel av hela antaletstyrelseledamöter skall ha hemvist i . I etableringsfasen kan detlakrav utgöra ell avgörande moliv för t.ex. ell tyskt förelag som vill etablera ellförsäljningsbolag i alt välja som bas i stället för . Allutländska förelag från affärssynpunkt engagerar svenska styrelseledamöter är enmer naturlig väg all stimulera ell inler-nationelll samarbete och utbyte av ledningskapacitelän alt slälla formella krav. har även i sina överväganden om all stödja förslaget all lillviss del behålla kravet på bosättning i bedömt att behovet av attbevaka borgenärers rättigheter vid konkurs genom tillgång lill av det utländskabolaget tillsalla styrelseledamöters egendom och all ha styrelsen anträffbar iSverige inle överväger motiven att underlätta fri inlemalionell företagsamhetdär ansvaret för förelagels skötsel åvilar styrelsen och verkställandedirektören var än förelaget bedriver verksamhet. 1 detta sammanhang är detockså viktigt att beakta den under det senaste årtiondet snabbi utveckladeinformationsteknologin lett lill förbättrade kommunikationer på många plan.Detta har i sin tur medfört all personer bosatta i utlandet kan hålla sigunderrättade om ett svenskt företags skötsel och snabbi kunna infinna sig videxempelvis ell styrelsesammanträde i . Omregeringen av olika skäl anser att det är angeläget att under en övergångsperiodbehålla ett formellt krav på styrelsemedlemmars hemvist bör detta krav enligtindustriverkets bedömning begränsas lill 1/3 av styrelsemedlemmar.För ell mindre utländskt företag kan delta innebära alt det räcker med att en slyelsemedlem,som är bemyndigad all företräda det svenska bolaget, har sin hemvist i . Avslutningsvisvill statens industriverk understryka vikten av att se över all svensk lagstiftning som på olika säll berör utländska förelags etablering i . På flera områden har utsatts för kritik att vi varit alltför restriktiva. Detta har bl. a. lett lill all rekommenderat att se över och begränsa tillämpningen av förvärvslagsliflningen. Statens indu striverk vill i detla sammanhang framhålla alt den ökade internationalise ringen av affärsverksamhet under 1980-lalel medfört stora förändringar i de internationella företagens lokalisering av enheter för produktutveck ling, produktion och marknadsföring. På 1990-lalel kommer företagandet 102 allbli än mer internationellt där allt mindre förelag kommer att driva Prop.1989/90:160 verksamhet på utlandsmarknaden. Frånindustripolilisk synpunkt är del i detla sammanhang mycket angelägel att stödjatillverkningsindustrins utveckling i . Det är därför viktigt alt desvenska företagens fömtsättningar att agera på världsmarknaden inlediskrimineras och enligt verkels bedömning är det därför angelägel att på olikasäll underlätta utländska företags etablering av bolag i . Isammanhanget kan nämnas all statens industriverk i sin föreslagna treårsplan iett särskilt program, "Invesi in ", avser att satsa på allstimulera bl. a. utländska förelag att engagera sig i tillverkning i . Idelta sammanhang kan såväl förvärv som etablering av produktionsbolag bliaktuella. 12Patent- och registreringsverket: Styrelseledamot,verkställande direktör, suppleanter för dessa saml stiftare, firmatecknare ochlikvidator PRVtillstyrker det av kommerskollegiel förordade förslaget, vilkel innebär allkravet på svenskt medborgarskap slopas saml att minst hälften av styrelseledamötemai fortsättningen ska vara bosalla i . Enligt PRV:s uppfattning bör dockkravet på verkställande direktörs bosättning i kvarstå. Delhar visat sig alt det ibland uppkommer oklarheter beträffande definitionen avbosättning. PRV använder vid registrering av styrelseledamöter och revisoreruppgifter hämtade ur och adressregister (SPAR). Dessaadressuppgifter kan skilja sig från vad bolaget uppger vara den faktiskaadressen. Enligt PRV:s uppfattning bör mantalsskriv-ningsuppgiflen varaavgörande för om en styrelseledamot skall anses vara bosall utomlands eller inle. PRVvill påpeka ell problem när del gäller den föreslagna regeln, att minsl halvaantalet styrelseledamöter skall vara bosalla i . Om del inle finnspersonliga suppleanter till varie styrelseledamot, med samma bosällningskravsom för denne kan förhållandel mellan gmppema komma alt förändras om någraavgår ur styrelsen . Trots en avgång kan styrelsen vara beslutsför framtill nästa ordinarie bolagsstämma. För det fall att styrelsen beslår av tvåpersoner bosatta i och två bosatta i och någon av de sistnämndalämnar styrelsen kan styrelsen upp emot , fram lill nästa ordinariebolagsstämma, ha en majoritet utlandsbosatla. Den föreslagna ordningen medgersåledes att man kan kringgå bosältningskravel genom att ta in personer bosattai i styrelsen varefter dessa därefter avgår. Därigenom kanman i praktiken uppnå en situation där ullandsdominans förekommer i styrelsen. undvika den beskrivna situationen bör del alllid finnas sup pleanter i en styrelse som beslår av ledamöter bosatta både utom och inom landet och att del vid avgångar ur styrelsen skall inträda suppleanter så all majoritetsförhållandena inle ändras. PRV föreslår att en sådan ordning övervägs. PRVtillstyrker kommerskollegiels förslag, vilkel innebär all nationalitet- °"äga4 och bosättningskraven slopas för samtliga revisorer. PRV anser dock all de kravsom ställs på revisom i delta hänseende indirekt bör framgå av aktiebolagslagengenom att man i 10 kap hänvisar lill bestämmelsema i revisorsförordningen. PRVutgår ifrån all i sin tillståndsgivning beaktar att revisorsom vistas utomlands kan ha svårigheter all fullgöra sina krav beträffandeförelagens årsredovisningar. är all många aktiebolagunderlåter att insända årsredovisningshandlingar i rätt tid lill PRV. När PRVkräver in dessa handlingar får revisors ullandsboende ej medföra att bolagensmöjligheter att sända in handlingar försenas ytterligare. Stadgandetatt revisor ej får ha förvaltare eller vara försatt i konkurs nämns ej i kommerskollegielsförslag, men PRV anser att denna reglering även i fortsättningen bör finnaskvar i aktiebolagslagen. Reglernai lag (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt förelag all idka näringhär i riket bör, som en följd av kommerskollegiels förslag, ses över. Enligt PRV:smening bör kravet på alt revisor ska vara svensk medborgare slopas även i dennalag, 23 § . 18 § samma lag reglerar kraven på verkställande direktörer i enfilial. Enligt PRV:s uppfattning bör denna bestämmelse kompletteras med allverkställande direktören inte får vara försatt i konkurs. Frånde synpunkter länsstyrelsemas organisationsnämnd har alt beakta finns inget atterinra mol förslaget. Styrelseledamöter,verkställande direktörer, suppleanter för dessa, firmalecknare och stiftare samllikvidatorer Länsstyrelsentillstyrker kommerskollegiums förslag lill ändringar i aktiebolagslagen, lagenom ekonomiska föreningar och lagen om handelsbolag och enkla bolag. Sverigehar, även med beaktande av den praxis som tillämpas vid den omfattande och resurskrävandedispensgivningen, en myckel restriktiv lagstiftning på detta område intemationelltsett. Med förslaget blir det svenska regelsystemet mer likt det som gäller iövriga , t.ex. i och , vilket får anses vara rimligt medtanke på all nordiska medborgare redan nu har en särställning och ärlikställda med svenska medborgare i vad avser styrelserepreseniation i svenskaförelag. Somframgår av kommerskollegiums promemoria är enda 104 befattningmed dessa ärenden en i huvudsak mtinmässig medverkan i den Prop.1989/90:160 redbarhetsprövning som ingår i kommerskollegiums tillståndsgivning.Un- Bilaga 4 der har i länyttrat sig i ell 20-tal ärenden . Endast ett ärende har avstyrkts (1987) på gmnd av vederbörandesvandel. Dispensärendenaomfattar endast utomnordiska medborgare bosalla i och svenska ellerutländska medborgare bosatta utomlands. Eftersom redbarhetsprövning ipraktiken inle är möjlig all göra på personer bosatta utomlands och övriga iSverige bosatta svenska och nordiska medborgares vandel inle prövas, kommerprövningen endast all beröra utomnordiska medborgare bosalla i , vilketkan uppfattas som diskriminerande. Mångautomnordiska medborgare bosatta i driver näring här i landet i bl. a.handelsbolags- och aktiebolagsform. De har ofta permanent uppehållstillståndoch är därmed likställda med svenska medborgare beträffande rätten att drivanäring. Del kan därför förefalla ologiskl all de skall behöva söka särskilttillstånd för att kunna leda sitt företag om det bedrivs i aktiebolagsform men inleom del drivs i handelsbolagsform. Sak samma gäller om ell utländskt förelagväljer all driva näring i genom elt dotterbolag i stället för filial för verkställande direktören i en filial finns inget medborgarskapskrav, endastbosättningskrav. Promemorianlar också upp frågan om del har någon betydelse från försvarssäkerhetssynpunktall medborgarskaps- och bosällningskraven i aktiebolagslagen m. fl.författningar förenklas. Ienlighet med vad kommerskollegium anfört synes så inte vara fallet, då lagen omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel och personalkonlrollkungörelsenger möjlighet all slälla krav i dessa avseenden vid tillståndsgivning ochöverenskommelser med leverantörer lill försvaret. Det torde emellertid i förstahand ankomma på direkt berörda myndigheteratt bedöma denna fråga. Länsstyrelsenhar inget all erinra mol all medborgarskaps- och bosällningskraven iaktiebolagslagen och i övriga uppräknade lagar slopas för revisorer, så somkommerskollegium föreslagit. På så sätt kommer minsl en revisor alltid all varaantingen auktoriserad eller godkänd av kommerskollegium eller på annat sättunderställd dess tillsyn i samtliga uppräknade associationsformer. Länsstyrelsensbefattning med dessa ärenden är densamma som beträf fande styrelseledamöter m. fl. Redbarhelsprövningen inskränker sig dock inle till all gälla enbart utländska medborgare utan samtliga revisorer, som skall auktoriseras eller godkännas enligt revisorsförordningen. För länssty relsen i har det inneburit att på kommerskollegiums begäran inhämtat uppgifter ur rikspolis- registret och kronofogdemyndighetemas register på 250 lill 300 personer . har ärenden rörande närmare 150 personer behandlats. Inle i något av dessa ärenden har avstyrkt på gmnd av 105 8 1989/90. 1 sami Nr 160 Samtliga ärenden har rört auktorisation eller god- Prop.1989/90:160 kännande av revisorer enligt revisorsförordningen. Länsstyrelsenvill avslutningsvis föreslå ytterligare etl steg mot förenkling och "avbyråkratisering"av den här typen av ärenden. bör ges möjlighet att ta framunderlagen för den redbarhetsprövning som föranleder remisser till 24 olikalänsstyrelser, som i sin tur skall inhämta yttrande från polis- ochkronofogdemyndigheter. Detta gäller inle bara utländska styrelseledamöter m.fl.och revisorer utan också tolkar och translatorer. En sådan ordning harföreslagils i flera andra sammanhang, t.ex. i utredningen om godkännande avtolkar och auktorisation av översättare (1982:2). Detta bör ske genom attregeringen ger kommerskollegium tillstånd alt ta del av innehållet ipolisregister i enlighet med 3 § första stycket 2, ev. också 3 § andra stycket polisregislerlagen(1965:94). Antalettolk- och Iranslatorsärenden har för länsstyrelsensdel uppgått till ungefär 180 resp. 150. har omkring 80 ärendeninkommit och behandlats. Endast fem av dessa ärenden har avstyrkts och iytterligare några få har varit tveksam till vederbörandeslämplighet. Rikspolisstyrelsenavstyrker förslaget och föreslår all del blir föremål för fortsallaöverväganden. Motivenför de medborgarskaps- och bosällningskrav som lagstiftaren har uppställt äratt företagsledningen skall vara åtkomlig för svenska myndigheter, domstolaroch andra. pekar på hur förbättrade kommunikationerunderlättar för personer bosalla i ullandel att hålla sig underrättade om etlsvenskt företags skötsel och snabbi infinna sig vid exempelvis ell styrelsemötei . Detta är enligt kollegiet del främsta argumentet för enliberalisering av bestämmelserna. Däremot berörs inle alls de negativaeffekterna av förbättrade kommunikationsmöjligheter. Rikspolisstyrelsennödgas emellertid konstatera att den som inle vill vara åtkomlig för t. ex. ensvensk myndighet har större möjligheter än någonsin all hålla sigoåtkomlig och ändå kunna fortsätta sin rörelse. De skalbolagsafTärer som f n..utreds vid rikskriminalen innehåller utmärkta exempel på hur man från ullandelkan bedriva en omfattande affärsverksamhet i med stöd av fullmakter,telefon, telefax och olika datatekniska hjälpmedel. Enligt styrelsensuppfattning talar således vissa förhållanden för all man bör överväga enskärpning i stället för en liberalisering av olika lagar så att möjligheternaalt nå de ansvariga för svenska bolag inte försämras. Rikspolisstyrelsenanser därför att man inte kan ta ställning till kom merskollegiums förslag ulan all först överväga värdet av bestämmelser som ligger nära frågor om medborgarskap och bosättning. Dessa frågor bör 106 utredas.Först när ett bredare beslutsunderlag finns tillgängligt kan bedö- Prop.1989/90:160 mas om det eventuellt är angelägnare all revidera regelverket iandra Bilaga 4 avseenden än de som kommerskollegium föreslår. Styrelsenfinner således alt förslaget bör bli föremål för ytterligare överväganden.Följande frågeställningar är exempel på sådant som därvid bör närmare belysas, vilketbör minimiantalet medborgare i etl nordiskt land, bosatta i , vara i ettsvenskt bolags ledning vilkaregler bör finnas för alt registreringen av ansvariga personer skall varatillförlitlig och vilka åtgärder bör vidtas när ell bolag saknar en fulltaligledning bördel intemationella rättshjälpssystemel byggas ut? Utredningenanser alt, såvitt gäller understödsföreningar, kraven på svenskt medborgarskapoch på bosättning i kan avskaffas såväl för samtliga kategorier avrevisorer som för styrelseledamöter, verkställande direktör, likvidatorer ochfirmatecknare saml suppleanter för dessa. En förutsättning för en sådan reformbör dock vara att en moisvarande revidering görs beträffandeförsäkringsbolagen. Understödsföreningsulredningenhar till uppgift alt i en gemensam lag samla alla de bestämmelser av näringsrätlslig,associalionsrällslig och avlalsrättslig art som har särskild anknytning till denförsäkringsverksam-hel som bedrivs inom understödsföreningar. Bland de frågorsom utredningen sålunda skall behandla hör medborgarskaps- och bosättningskravför bl. a. styrelseledamöter och revisorer i understödsföreningar. avlämnat sitt brev har lagom ekonomiska föreningarträtt i kraft. Bestämmelserna i den nya lagen är inte tillämpliga påunderstödsföreningar. I avvaktan på ny självständig lag för dessa föreningargäller fortfarande de hänvisningar lill bestämmelserna om bl.a.styrelseledamöter och revisorer som i lagen (1972:262) om understödsföreningargörs till 1951 års lagom ekonomiska föreningar. Försäkringsverksamhetskommitténlade i sitt slutbetänkande SOU 1987:58 om Försäkringsväsendet , framelt förslag som innebär alt kravet på svenskt medborgarskap slopas förauktoriserade och godkända revisorer i försäkringsbolag. Revisorer iunderstödsföreningar berörs inle av kommitténs förslag. Ikommerskollegiels brev berörs prop. 1985/86:7 om utlänningars rättsligaställning. Propositionen byggde på ell delbetänkande, (Ds A 1984:6) Omutlänningars rättsliga ställning, av den s. k. diskrimineringsutredningen. Idelbetänkandet föreslog diskrimineringsulredningen sådana ändringar i lagen om understödsföreningar som innebar all styrelseledamot, firma- 107 tecknare,revisor, likvidator, likvidationsrevisor och suppleanter för dessa Prop.1989/90:160 inte behöver vara svenska medborgare. Likavittgående ändringar föreslogs inle beträffande aktiebolag och ekonomiskaföreningar. motiverade denna olikhet i förslagetmed alt understödsföreningar, lill skillnad från aktiebolag och ekonomiskaföreningar, aldrig kan vara s.k. kontroUsubjekt enligt lag omutländska förvärv av svenska förelag m. m. Dehade alltså enligt diskrimineringsulredningen bedömts som "ofarliga"då det gällt att skydda näringsliv och naturtillgångar från alllför slarkiutländskt inflytande. Arten och omfattningen av deras verksamhet var ocksåsådan alt det inle borde möta några betänkligheter mol att avskaffa kravet påsvenskt medborgarskap för nu aktuella befattningshavare. Inle hellerförsäkringsbolagen är kontroUsubjekt. Dock ansåg diskrimineringsutredningenatt dessa borde likställas med aktiebolag. Försäkringsinspektionenavstyrkte diskrimineringsulredningens förslag såvitt gälldeunderstödsföreningar eftersom samma regler borde gälla beträffande understödsföreningarsom för försäkringsbolag. Ipropositionen anförde föredragande departementschefen alt diskrimineringsutredningensförslag borde behandlas i samband med den av begärda översynen avlagen om understödsföreningar. Utöverden redogörelse som kommerskollegium lämnat för arbetet inom EG kan nämnas att EG:sministerråd antog ell direktiv angående avskaffandet av restriktionerrörande etableringsfriheten inom direkt skadeförsäkring. Som exempel pårestriktioner som enligt direktivet medlemsstaterna skall avskaffa nämns bl.a. föreskrifter om all majoriteten av slyrelseledamötena i ell försäkringsbolagskall vara inhemska medborgare. Nyligenhar också inom EG påbörjats en mer allmän översyn av medlemsländernas arbetslagstiftningar. Kommerskollegiumhar i sitt brev såvitt gäller understödsföreningar endast föreslagit ändringarbeträffande auktoriserade och godkända revisorer. Utredningen anser emellertidatt yttrandet bör omfatta även de befattningshavare som berörs ikommerskollegiets brev när det gäller andra associationsformer. Målsättningenmed kommerskollegiels förslag synes i första hand vara att föreslå förenklingarsom kan medföra minskad byråkrati för berörda förelag och resursbesparingar förkollegiet. Sedankollegiet lade fram promemorian har emellertid arbetet påbörjats med en störreöversyn av huruvida svenska lagar och regler överensstämmer med moisvarandelagar och regler inom EG. Uppställandeav krav på svenskt medborgarskap och bosättning som bör avskaffas i Sverigetorde utgöra typexempel på sådana hinder som bör avskaffas vid en harmoniseringav den svenska lagstiftningen med EG:s regelsystem. Inom regeringskanslietpågår utredningar om i vilken utsträckning sådana hinder uppställs i svensklagstiftning över huvud. Någraav de största understödsföreningarna är av en sådan storlek all de 108 ulgörell betydelsefullt inslag på den svenska arbetsmarknaden genom alt Prop.1989/90:160 de meddelar kollektivavtalsgmndande pensioner och förvaltar etlförhål- Bilaga 4 landevis stort kapilal. Molbakgmnd av det nu pågående harmoniseringsarbetet finner emellertid utredningenatt kraven på svenskt medborgarskap kan avskaffas för de befattningshavare som diskrimineringsulredningenföreslår. Skulle bestämmelsema om verkställande direktör införas i den nyalagen om understödsföreningar bör givelvis samma regler gälla för denne somför övriga nu nämnda personkalegorier. Inte heller kan de bakomliggande motivenför kraven på bosättning för de aktuella befaltningshavama anses vara så starkaätt de bör bibehållas stick i stäv med den nu pågående integrationen med EG:Redan i dag finns understödsföreningar med anknytning lill företag som ingår i muhinationdlakoncemer. Enligt stadgama för dessa föreningar får arbetsgivaren utse ell visstantal styrelseledamöter. Emellertidbör på delta område samma regler gälla beträffande understödsföreningar somför försäkringsbolag. En allmän fömtsättning för etl avskaffande avmedborgarskaps- och bosällningskraven för nu aktuella befattningshavare bördärför enligt utredningens mening vara all motsvarande ändringar görs i 1982 årslag om försäkringsrörelse. Advokatsamfundetinstämmer i kommerskollegiums bedömning och tillstyrker alt medborgarskaps-och bosällningskraven i aktuella författningar förenklas på de sätt somkollegiet föreslår såvitt avser styrelseledamöter och VD i aktiebolag, enligtdel alternativ kollegiet förordar. Samfundetvill ändå understryka betydelsen av all för bolagens verksamhet ansvarigapersoner från lid till annan finns i riket eller annorledes lätt åtkomliga,såsom är fallet med nordiska medborgare bosalla i övriga . Dehittillsvarande medborgarskapskraven bör därför avskaffas endast efternoggranna överväganden i bl. a. verkställighetshänseende. Enligtsamfundets mening är det av yttersta vikt att ledande befattningshavare förett eventuellt utlandsägt företag inte alllför lätt kan undandra sig sittansvar. Samfundet vill däför peka på den betydelse som medborgarskapskravettrots allt kan ha i sammanhanget. Det gäller då inte i första hand deneventuella benägenhet som en utländsk medborgare, som endast varitbosatt här i riket, skulle kunna tänkas ha att lämna riket då ett utkrävande avansvar aktualiseras, även om nyssnämnda aspekt inte heller bör negligeras.Framför allt menar emellertid samfundet all i de fall någon flytt riket för allundgå sitt ansvar det trots allt kan vara lättare all via svenska myndigheterutkräva detta ansvar med biträde av vederbörande utländska myndigheter om myndighelsåtgärdernaavser svensk medborgare.