prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Länstnusiken i ansluter sig tilllänsstyrelsens yttrande när det gäller musikområdet. Östersundskommun anser att kommunen "behöver kompletteras med nya och bättrekulturinstitutioner". Kommunen pekar på behovet av ett nytt länsmuseumoch/eller konserthall men menar all dessa projekt kräver stort statligt stöd. Dessutomär man positiv till förslaget om kulturarbetsplatser. SÖanser att de presenterade projekten är synnerligen viktiga, men att utredarenlämnat viktiga problem utan konkret ställningslagande. Sammanfattning av och remissyttranden över Prop-1989/90:76 statens industriverks förslag till Btiaga 6 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av försvarets förvaltningsskola (FörvS),(), , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), (), lantbmksstyrelsen,(), styrelsen för teknisk utveckling (STU),delegationen för glesbygdsfrågor, i . , ,, och kommuner, , Jämtlandsläns , , , Norrlandsfonden ochVästernorrlands och läns handelskammare. Krokomskommun och har avstått från atl lämna något yttrande. 2 Allmänna synpunkter på förslaget Ettflertal remissinstanser instämmer i utredningens bedömningar och tillstyrkerförslagen. Det gäller bl.a. lanlbruksstyrdsen, ,Norrlandsfonden och och läns handelskammare. FörvStillstyrker förslagen men anser att det behövs en särskild organisation ilänet för att administrera de olika projektförslagen. Landstingsförbundetkonstaterar "atl del är angelägel att staten inom ramen för en effektivareregionalpolitik avsätter ökade resurser för att främja utvecklingen i Norrlandsinland". UHÅvälkomnar initiativet lill de gjorda utredningarna. "Del är angelägel attgenomtänkta, fungerande satsningar görs med kraft och målmedvetenhet förNorrlands inland och för ." Länsstyrelseni och kommun understryker SINDs mening att insatserför alt stärka näringslivsutvecklingen i en region måste la fasta på de fömtsättningarsom råder. Del ger betydligt bättre effekt att långsiktigt stärka redanpågående insatser än att splittra resurserna på ständigt nya åtgärder. Jämtlandsläns landsting tillslyrker i allt väsentligt förslagen och betonar att fömtsättningarsnarast bör skapas för ett konkret genomförande av ål-gärderna. Östersundskommun betonar vikten av att behandla SINDs förslag tillsammans med förslagenfrån de båda andra utredningarna. Glesbygdsdelegalionenunderstryker viklen av atl insatserna ges tillräcklig uthållighet för attskapa en långsiktigt positiv utveckling. ÖCBär positiva lill förslagen eftersom en allt mer glesnande landsbygd minskar "del civila försvarels möjligheter att fullgöra sinauppgifter". Arekommun anser att insatserna bör koncenlre- Prop.1989/90:76 ras till områdena kommunikationer och utbildning. Televerketär positiva till ,de förslag som berör deras verksamhet men påpekar att det ide olika projekten "krävs dellagande av de intressenter, som har ettkonkret utbyte av informationsteknologin". Annars är del, enligtteleverket, stor risk att projekten faller ihop när de statliga medlen är förbmkade. AMStillstyrker förslagen men menar att utbildningsinsatserna måste få en merlångsiktig inriktning och riktas mot bl. a. turism och träindustrins behov.Dessutom påpekas att det i glesbygdskommunema krävs insatser av otradilionelltslag för att åstadkomma fasla arbetstillfällen. Någraremissinstanser efterlyser insatser på andra områden. Bergskommun påpekar att del saknas förslag för den egna kommunen. "Vi anser detolyckligt atl insatser och pengar destineras till vissa områden och orter,något som endast konserverar eller förstärker rådande förhållanden. "Dessutom anser kommunen att utredningen saknar aktiva åtgärder för all fåungdomar och kvinnor att stanna i glesbygden. Jämtlandsläns efterlyser "förslag på åtgärder som syftar till attsärskilt stimulera länels kvinnor till utveckling inom sina nuvarandeoch/eller nya yrkesområden". Bräckeoch kommuner påpekar all goda kommunikationer är en överlevnadsfrågaför länet. Detta bör beaktas i behandlingen av utredningens förslag. Glesbygdsdelegationentycker att en angelägen insats vore alt, som ell pilotprojekt, utarbeta ellövergripande program för landsbygdsutveckling inom . "Som etlled i arbetet bör ell inomregionalt decenlra-liseringsprogram tas fram där bl.a. etablerandet av lokalkontor utgör en del." Länsstyrelseni har initierat ett programarbete för skogsindustrins utvecklingmed syfte all öka vidareförädlingen i länet. SIND är beredd att medverka iarbetet. Behovet av statliga insatser är ännu ej preciserat. Deremissinstanser som kommenterat förslaget är positiva. i Jämtlandslän noterar med tillfredsställelse atl SIND är berett att medverka vidgenomförandet av skogsindustriprogrammet. Strömsundskommun framhåller all insatserna för Träman 90-projektel måste förslärkas ochäven ges en starkare lokal koppling. Kommunen är beredd all medverka vidutformningen av etl lokalt program. 4 Kunskaps- och teknikspridning Länsstyrelseni har utarbetat ett nytt treårsprogram för kunskaps- ochteknikspridning som bl. kompetenshöjande insatser för befintliga företag, 465 30 1989/90. 1 saml Nr 76 stimulansför nyföretagande och nyetebleringar inom bl. a. IT-området, Prop.1989/90:76 a. åtgärder för atl utveckla en Jämtlandsprofil 6 på IT-området, a. skräddarsydda kurser för förelag. Totalkostnad för programmet är ca 21,5milj.kr. SIND föreslår en cen tral finansiering på 12 milj. kr. De remissinstanser som kommenterat förslaget är positiva. Förslagettillstyrks av bl. a. läns och . STUanser atl IT-leknik kan >'ara av strategisk betydelse för etl glesbygdslänsom eftersom tekniken kan möjliggöra en utveckling i symbiosmed näringsmässigt starkare regioner i riket. FörvSmenar att man bör diskutera "atl i varje kommunlälort inrätta någon formav centra för kommunikation, utbildning och kontorsverk-samhel. Dessa centraskulle kunna ha telestuge-modellen som förlaga". Strömsundskommun stöder förslaget men anser att de föreslagna resursema är förbegränsade mot bakgmnd av de stora behoven. Västernorrlandsoch läns handelskammare påpekar atl även de små företagensmöjligheter atl tillämpa avancerad teknik bör uppmärksammas. 5 Kommunikationsspridning/videotexförsök och nästageneration telestugor SINDföreslår att 7 milj. kr. avsätts för två pilotprojekt inom området. Videotexförsökensyftar lill all utveckla tjänster inom glesbygdsservice och inom småföretagsseklom.Resurser krävs för alt genomföra "fullskaleförsök". Utvecklingen avtelestugor görs med hjälp av bl.a. och Telenova. Medel böravsättas för utveckling av affärsområdena och igångsättning av två inledandeförsöksprojekt. Remissinstansemaär eniga om all förslagen är angelägna. Televerketpåpekar all videotexförsöken är ell konkret sätt atl spridainformationsteknologin tiU glesbygd och nya användargmpper. förvSanser att "utvecklingen av telestugor bör ske med etl starkt inslag avlokalt näringslivsmedverkan". Västernorrlandsoch läns handelskammare menar att del "är lämpligt all en vissprofilering sker beträffande teleslugomas utbud av tjänster för alt skapastörre underlag och möjliggöra erforderlig kompetensutveckling". Strömsundskommun framhåller att bristen på kvinnoarbetsplatser talar starkt för att insatsemastärks på detta område, men anser all de belopp SIND föreslår är otillräckliga. 6 Systemlösningar för verkstadsindustrin SINDföreslår insatser för introduktion och anpassning av i första hand CAD/CAM-system till verkstadsindustrin saml utbildning av anställda. Resursbehovet är beräknat lill 4,fi milj. kr. Strömsundskommun anser atl insatser bör göras för att även intressera Prop.1989/90:76 mindre industriföretag för systemutvecklingsfrågoma och menar motden- Bilaga 6 na bakgmnd all de föreslagna medlen är otillräckliga. 7 Distansutbildning, studiecentra m. m. SINDanser all utbildning är en nyckelfråga för utvecklingen i länet. Verketpresenterar några utbildningsprojekt i länels kommuner. Strömsundskommun vill inrätta etl centmm för träteknik, data och ekonomi integrerat med ellstudiecentmm. Syftet är all utnyttja och utveckla skolans kompetens för serviceoch uppdrag i samarbete med näringslivet. Härjedalenskommun vill förstärka distansutbildningen och genomföra en förelagamtbildning ikommunen. Dessutom genomför kommun en gmndläggande allmändalautbildning i glesbygd () i en av tälortema. SIND menar atl kommunenborde få medel för all prova idén på ytterligare två orter. Föratt bl.a. förstärka uppdrags- och vuxenutbildningen planeras ett studiecentmm iRagunda. Kostnademaför de tre första förslagen är 7 milj. kr. De remissinstanser som kommenterat förslagen är positiva bl. a.länsstyrelsen i och läns . FörvSpåpekar alt de föreslagna insatsema är angelägna och atl det behövs ensamordning av bl. a. distansundervisningen i länet. SÖanser "all etl övergripande koncept för distansundervisning bör utarbetasi samverkan med olika utbildningsanordnare". Bräckekommun påpekar all utbildning är en nyckelfråga för näringslivsutvecklingen.Kommunen anser all det är nödvändigt alt anslagen lill företagsanpassadutbildning utökas. Strömsundskommun vill ha en fortsatt utveckling av distansundervisningen.Träutbildningen har hög prioritet i kommunen och de avser att lägga fram ett altemativtförslag till uppläggning av träutbildningen. 8 Service-Zinfrastrukturuppbyggnad näringsliv -kommun Föratt främja den industriella och sociala miljön behövs på många orter lokalerför både näringslivet och för fritidsaktiviteter. Del finns projekt på mindreorter där kommun och företag är beredda att gemensamt satsa på sådana lokaler. SINDföreslår projektstöd på 12 milj. kr. Desom kommenterat förslaget anser att insatsema är angelägna men några anser allmedelsramen är för liten. Länsstyrelseni tillstyrker förslaget men anser all medelsramen är väl låg förmeningsfulla projekt. Strömsundskommun anser all behovet av stöd till gemensamma lokaler för näringslivet och kommuner är långt större än vad som anges i utred- 467 ningenoch menar att 30-40milj.kr. behövs en- Prop.1989/90:76 bart i kommun. Glesbygdsdelegationenmenar att en av de viktigaste frågoma för utvecklingen i länet är attförbättra infrastmkturen, det inkluderar även den lokala infrastmkturen med bl.a. samlingslokaler. 9 Statligt - kommunalt näringslivsarbete Förall stärka de mindre kommunemas näringslivsarbete behövs utbildning avnäringslivssekreterare och konkreta projeklinsatser, t.ex. kontaktförmedlingmed tjänste- och induislriföretag i . SIND föreslår att medel(1,2 milj.kr. per kommun) tilldelas SIND altemativtlänsstyrelsen för detta. i tillstyrker förslaget. Sammanfattning av och remissyttranden över Prop-' 989/90:76 i förslag till ®*' utvecklingsinsatser i med särskildinriktning på kommunema utanför Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av , ,luftfartsverket (LFV), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), , lantbmksstyrelsen, , fiskeristyrdsen,(), statens industriverk (SIND), styrelsen för tekniskutveckling (STU), (), delegationen förglesbygdsfrågor, turistråd. , , , Åre ochÖstersunds kommuner, , läns ,, Nortlandsfonden saml Västemorrlands och länshandelskammare. Krokomskommun och har avstått från att lämna något yttrande. 2 Allmänna synpunkter på förslaget Ettflertal remissinstanser framhåller nödvändigheten av en samlad och heltäckandesatsning för att få en positiv utveckling i . SINDanser all förslag spänner över ett brett register och atl allaförslag är angelägna. UHÅvälkomnar initiativet till de gjorda utredningama. Del är "angelägel altgenomtänkta, fungerande satsningar görs med kraft och målmedvetenhet förNorrlands inland och för ." Bräckekommun delar utredningens syn atl det krävs utomordentligt kraftfulla insatserom kommunema utanför ska uppnå en utveckling som möjliggör au skäligsamhällsservice kan upprätthållas. Jämtlandsläns landsting tillstyrker i allt väsentligt de beskrivna utveck-lingsambilionemaoch uttrycker starka önskemål om alt fömtsättningar skapas för konkretgenomförande av föreslagna åtgärder. AMSframhåller att det är av stor vikt atl de tre utredningsförslagen behandlas i ellsammanhang med inriktning på en kraftsamling för utvecklingen av Norrlandsinland i allmänhet och med i synnerhet. Jämtlandsläns understryker att samtliga insatser som de tre utredningamapekar på skall behandlas tillsammmans. Var för sig är förslagen inteheltäckande och ger inte de samlade effekter som behövs för en positivutveckling i länet. Landstingsförbundetkonstaterar atl del är angelägel att staten inom ramen för en effektivare regionalpolitik avsätter ökade resurser för att främja utvecklingen i inland, särskilt vad gäller glesbygdens problem och fömtsättningar samt informationsteknologins möjligheter att främja utvecklingen. Västernorrlandsoch läns handelskammare delar utredning- Prop. 1989/90:76 ens synalt del krävs utomordenlligl kraftfulla insatser om kommunerna Bilaga 7 .utanför ska uppnå en utveckling som möjliggör att skälig samhällsservicekan upprätthållas. Glesbygdsdelegationenunderstryker viklen av alt insatserna ges tillräcklig uthållighet för allskapa en långsiktigt positiv utveckling. Arekommun stöder utredningens förslag. För atl nå resultat bör insatserna underde närmaste tre åren koncentreras till områdena kommunikationer ochutbildning. Östersundskommun ser positivt på atl utredningama som berör och länet läggsfram och behandlas , men vill understryka att det inte får ge tillresultat, atl den riktade insatsen mot för att skapa ett kompelenscenlmmav riksintresse i kommunen, förfelas eller försvagas. Strömsundskommun noterar atl utredningen prioriterat kommunikationerna och anser att detär av största, vikt att kraftfulla åtgärder sätts in på detta område, menframhåller vikten av att statliga medel satsas på uppbyggnaden avanläggningar för kultur, fritid och rekreation för att kommunema skall kunna konkurteraom framtida arbetskraft och minska den stora utflyttningen av ungdomar. SÖmenar att del är "nödvändigt att resurser för kvalificerad utbildningsplaneringoch planering av samverkan utbildning-näringsliv särskilt prioriteras för elllän som ". Glesbygdsdelegationenlycker all en angelägen insats vore all, som ell pilotprojekt, utarbeta ettövergripande program för landsbygdsutveckling inom . "Som ellled i arbetet bör etl inomregionalt decentraliseringsprogram las fram där bl.a. etablerandet av lokalkontor utgör en del." Jämtlandsläns efterlyser "förslag på åtgärder som syftar lill attsärskilt stimulera länels kvinnor lill utveckling inom sina nuvarandeoch/eller nya yrkesområden". 1utredningen föreslås en rad insatser för att förbättra länets kommunikationer.Jämtlands län har, enligt , landets sämsta vägnät. För attavhjälpa de mest akuta bristerna krävs omedelbara insatser genom lidigardäggningav 11 objekt, med en sammanlagd investeringskostnad på 177 milj. kr. Jämvägenhåller en acceptabel standard fram till . Däremot behövs en uppmstningav bandelen . Enligt är del myckel angelägetatt ek:onomiska fömtsättningar skapas så alt de återstående investeringamakan påskyndas eller i varje fall fullföljas utan dröjsmål. pågårell utredningsarbete om framtid. avser atlåterkomma i denna fråga . Östersundsflygplats har kapacitetsproblem. Ett förslag lill utbyggnad 470 harkostnadsberäknats lill 86milj.kr. kommun utreder för Prop.1989/90:76 närvarande hur en kapacitetshöjning av flygtrafiken till områdetbäst bör Bilaga 7 lösas, antingen genom en utbyggnad av den befintligaflygplatsen i eller genom all en ny flygplats byggs i kommunen.Länsstyrelsen fömtsätter att största möjliga statsbidrag ska utgå. Norra delenav saknar flygplats. För all underlätta för näringslivet iområdet och möjliggöra en bredare turistsatsning bör en enkel flygplats byggasi , vilken har kostnadsberäknats lill 22 25 milj. kr. Telekommunikationemaär viktiga för länels utveckling. Investeringarna bör därför hållas på en högnivå, vilket bör beaktas vid resurstilldelningen inom teleområdet. Deflesta remissinstansema instämmer i utredningens förslag och betonar vikten avfungerande kommunikationer. Glesbygdsdelegationenunderstryker behovet av kraftfulla insatser för att förbättra infrastmkturen ivid bemärkelse. Bergskommun menar att förslagen till insatser inom kommunikationssektom är alltförkoncentrerade lill Östersundsområdet. Bräckekommun påpekar atl fungerande kommunikationer är en nödvändighet för såvälnäringsliv som social och kommersiell service. Detdåliga vägnätet kommenteras av en rad remissinstanser. konstateraratt vägnätet i länet är "mycket dåligt och i synnerhet de många och dåligagmsvägama vållar problem". Några möjligheter all med ordinarie medel omedelbarttillgodose det framförda investeringskravet finns inte. Verket bedömer det sommindre sannolikt atl det inom en ny plan går att finansiera hela del framfördainvesteringskravet. Bergskommun anser att insatserna starkare bör styras till det absolut sämstavägnätet i länet. Östersundskommun understryker behovet av kraftigt förbättrade kommunikationer, detgäller bl. a. vägnätet. Norrlandsfondenstöder förslagen om utbyggnad av kommunikationerna och påtalar behovet av ettväl utbyggt vägnät för att främja industrins behov av transportmöjligheter åretom. Västernorrlandsoch läns handelskammare påpekar att fungerande kommunikationer är enfömtsättning för såväl näringsliv som social och kommersiell service. Dettakräver ökade resurser till vägnätet. Dagens situation, med dålig framkomlighetunder långa perioder, skapar osäkerhet för de framtida fömtsättningarna förföretagen i länet. Glesbygdsdelegationenmenar att borde ha uppmärksammats tydligare av utredningen bl. a.mot bakgmnd av den stora betydelse den har för turismen i inlandet. Närdet gäller jämvägen är några remissinstanser bl.a. glesbygdsdelegationen ochBergs kommun kritiska till att utredningen inte preciserar kraven när detgäller framtid. kommun och och Jämtlandsläns handelskammare påpekar att kommunikationerna kan komma atl försämrasytterligare om SJ begränsar godshanteringen i inlandet. Fleraremissinstaner instämmer i behovet av investeringar i länets flyg platser. konstaterar all behovet av en kapacitetshöjning på 471 Östersundsflygplats har ökat men kostnadsberäkningarna för de föreslag- Prop.1989/90:76 nainvesteringarna är uttryckta i en prisnivå som gällde för 2 . Omden föreslagna taxibanan inte kommer till stånd får man räkna med ytterligaretrafik- och bullerstörningar. ochplanema på flygplats i har verket inget att Östersundskommun betonar behovet av en förbättring av flyget och anser alt en utbyggnadav behövs. Bergskommun anser atl man bör utveckla även de små flygfälten, som sannolikt kommerall få ökad betydelse både för turismen och del lokala näringslivet. Telekommunikationernakommenteras av som framhåller att framkomligheten på telenätet iJämtland ligger klart över verkels mål för , samt att Östersundär och kommer att vara en knutpunkt för teletrafiken i inlandet och mellannorra och . kan i erbjuda digilalsiförbindelser i hela länet vilket ger t. ex. förelag avanceradekommunikationsmöjligheter. Imars 1987 presenterade ett program för utveckling av deljämtländska jordbmket för jorbmksdepartementet. vill allregeringen på nytt prövar de förslag i programmet som ännu inte genomförts.Dessutom behövs nya forsknings- och utvecklingsinsatser för norrländskt jordbmkoch trädgårdsnäring. För att åstadkomma detta bör särskilda medel, 2 milj. kr.per år , gå till utvecklingscentret i , , och lanlbmksuniversileletsinstitution i Röbäcksda-len. Förslagetom nya forsknings- och utvecklingsinsatser kommenteras av någraremissinstanser. Norrlandsfondeninstämmer i utredningens förslag. Bräckekommun anser all lantbmket bör stimuleras genom FoU-insatser och menar atl detär positivt att olika former av altemativ odling prövas. Lantbruksstyrelsenpåpekar all riktlinjerna för den nya jordbmkspolitiken kommer att förändra fömtsättningamaför lantbmket i länet. Dessutom konstateras att del finns ensärskild konsulent med uppgift att föra ul kunskaper om den forskning sombedrivs inom området. SLUfinner del angeläget all resurser ges för att utveckla norrländskt skogs- och jordbmkoch norrländsk trädgårdsnäring. sker den största forsknings- ochutvecklingsverksamheten i och Röbäcksdalen, dit även den framtida FoU-verksamhetenbör koncentreras. För all minska avståndet mellan forskning och praktisktnyttjande på regional nivå är del angeläget att försöksverksamheten vidLandsbygdsutvecklingscentrum i Ås får en långsiktig lösning och atl statligamedel ställs till förfogande för minst två statskonsulenlljänsler medtillhörande administrativ personal. Bergskommun anser, med hänsyn till jorbmksnäringens stora andel av kommunens sysselsättning (), att den försökverksamhet inom jord- 472 bmketi , som har presenterats för jordbmksdepartementel bör kunna Prop.1989/90:76 stödjas. Etthandlingsprogram för fiskevårdsinsatser har utarbetats. Del syftar lill althöja fiskets kvalitet och öka utbudet av attraktiva fiskemöjligheteri länet.Bland de åtgärder som föreslås finns odling av sällfisk, massiva Öringsul-sällningarsamt åtgärder för all reglera fisket. Kostnadema för hela programmet är 40milj. varav 30 milj. kr. fömtsätts finansieras inom länet. Krav på statligabidrag är 10milj. Deremissinstanser som kommenterat förslaget är positiva. Fiskeristyrdsenunderstryker fritidsfiskets betydelse för och tillstyrkergenomförandel av ett program i huvudsak enligt den framlagda planen. AMSvill särskilt markera vikten av den den långsikliga satsning som föreslås föralt förslärka fisketurismen. Bergskommun instämmer i utredningens förslag om utveckling av länels fiske, menanser dessutom alt statliga bidrag bör utgå för iordningställande av stigaroch raslplaser i syfte all göra fiskevattnen lättare åtkomliga. Ettpar remissinstanser påpekar att förslaget bör gälla ett större geografisktområde. SINDpåpekar alt vattenbmksnäringen under 1980-lalet har haft stora svårigheter,varför staten bör ta ett samlat grepp och se över fömtsättningar ochmöjligheter vad gäller bl. a. fiskodling, produktionsmetoder, distribution ochFoU. sådant initiativ bör gälla samtliga skogslän. Norrlandsfondenstöder förslaget och vill ha ett samarbete mellan samtliga inlandskommuner somgör liknande satsningar. skoglig utredning som utarbetats för länet, föreslås ålgärder för all ökaavverkningen och för en ökad kvalitetsproduktion. För all genomföra dessaåtgärder krävs ett regionalpolitiskt bidrag på 30,5 milj. kr. Deremissinstanser som kommenterat förslagen är positiva. Skogsstyrelsenanser att de föreslagna åtgärdema är väl avpassade lill länets förhållanden.Liknande åtgärder genomförs redan i Norrbollens och med godeffekt. Styrelsen påpekar att all bidragsgivning skall vara villkorad bl. a.för att tillgodose naturvårdsintressena. SINDanser, mot bakgmnd av skogsnäringens betydelse i länet, att del är viktigt atlen ökad del av råvaran vidareförädlas i inlandet. Norrlandsfondenseren satsning på all öka skogslillgången som nödvändig för att kunna tillfredsställa skogsindustrins behov av råvara. 31 1989/90. 1 saml Nr 76 7 Skogsindustrin Prop. Bilaga7 Ett skogsindustriprogram håller på att utarbetas av länslyrdsen . medutredningsarbetet har förhandlingar förts med olika intressenter i och utanförlänet för all undersöka fömtsättningama för etablering av skogsindustrienverksamhet. En förstudie för att uppföra en CTMP- (kemi-termomekanisk massa)anläggning i länet pågår i samarbete med starka skogsindusiriella intressen.Preliminärt uppgår investeringskostnaderna till 500 - 600 milj. kr.Anläggningen beräknas sysselsätta minst 60 anställda. Etl förslag kommer senareatl presenteras för regeringen. Deflesta remissinstansema är positiva till en ökad vidareförädling av länelsskogsråvara, dock är en del remissinstanser tveksamma till miljöeffektema aven eventuell CTMP-anläggning i länet. Skogsstyrelsenbedömer atl en ök:ad avverkning, främst inom del privata skogsbmket, är möjligi länet. Detta kan utgöra basen för en utbyggnad av länels skogsindustri, detär dock viktigt atl del sker på ett sätt som är acceptabelt med hänsyn tillmiljön och den regionala balansen.