prop · GD03153 · 1989-12-31 00:00:00 — Eftermedgivande av bankinspektionen får ett fondbolag överlåta förvaltningen av envärdepappersfond till ett annat fondbolag. Ettövertagande enligt andra och tredje stycket får ske tidigast efter tre månaderfrån det att de ändrade förhållandena kungjorts enligt 35 §, om inte bankinspektionenmedger att övertagandet får ske tidigare. som övertagit fondförvaltningen från ett fondbolag skallsnarast överlåta förvaltningen till ett annat fondbolag om bankinspektionenmedger det. 1 annat fall skall värdepappersfonden upplösas genom att fondenstillgångar säljs och nettobehållningen i fonden skiftas ut tillfondandelsägarna. Följandeförändringar skall kungöras i Post- och samt hållastillgängliga hos fondbolaget och förvaringsinstitutet, nämligen 1. attförvaltningen av en fond skall överiåtas till ett annat fondbolag, 2. att förvaltningen av en fondskall övertas av förvaringsinstitutet, 3. att förvaringsinstitutet harbeslutat att överlåta förvaltningen av en fond till ett fondbolageller att upplösa fonden. Kungörandet skall, i fallsom avses i första stycket I, ske genom del Prop. 1989/90:153 överlåtandefondbolagets försorg och i övriga fall genom förvaringsinstitutels försorg. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen får medge undantag frånkravet på kungörande, om det finns särskilda skäl till det. Omen fondandelsägare inte efter del att medel som utskiftats enligt34 § har kunnat kvitteras ut har anmält sitt innehav, har han förlorat sin rättatt lyfta medlen. Sådana medel saml andra restbelopp som inte har kunnatskiftas ut på andelsägarna skall tillfalla allmänna arvsfonden. av en värdepappersfond har övertagits av en ny förvaltare, skalldenne fullgöra de förpliktelser avseende fonden som tidigare förvaltare ådragitsig i överensstämmelse med denna lag. Beträffande förvaltningen i övrigtträder den nye förvaltaren i den förutvarandes ställe. Motsvarande skall gällavid överlåtelse av fondverksamhet. får inte utöva rösträtt för aktier som ingår i envärdepappersfond som institutet förvaltar. Försin förvaltning i anledning av upphörande eller överlåtelse av fondverksamhelhar ell förvaringsinstitut rätt till skälig ersättning ur den värdepappersfondsom den förvaltar. Ersättningens storlek skall godkännas av bankinspektionen. (39-45 §§) Reglernaom upphörande och överlåtelse av fondverksamhet har i huvudsak behållitsoförändrade. I 35 § har uttryckligen bestämts vem som skall ansvara torkungörandet i olika fall. Häri inbegrips också ett ansvar för kostnaderna förkungörandet. Bankinspektionen har efter regeringens bemyndigande gettsmöjlighet att i särskilda fall medge undantag från tidsfristen i 33 § ochreglerna om kungörande i 35 § . Bestämmelsernai 38 § har utformats efler mönster av akliefondslagen. Fondbolagenoch förvaringsinstituten står under bankinspektionens tillsyn. Dessa skalllämna inspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängandeomständigheter som inspektionen begär. Fondbolagenskall med årliga avgifter bekosta bankinspektionens verksamhet enligt denärmare föreskrifter som regeringen meddelar. (5 § och 47 § I st) Fondbolagenskall liksom stå under bankinspektionen tillsyn. Enligt definitionen i I § kan förvaringsinstitutet vara bank eller annat kreditinstitut. Av de kreditinstitut som kan bli förvaringsinstitut står samt liga under bankinspektionens tillsyn utom försäkringsbolagen. Av special motiveringen till I § framgår att bankinspektionen bör ha tillsyn även över försäkringsbolagen i detta hänseende, trots att försäkringsbolagen slår un der försäkringsinspektionens tillsyn i övrigt. Som framgår förutsätter jag att 72 bankinspektionenoch försäkringsinspektionen kan utveckla mtiner för hur Prop. tillsyneninom resp. tillsynsområde skall gå till i de fall lillsynsuppgiflerna Ävenutländska bankfilialer bör kunna få tillstånd all fungera somförvaringsinstitut. Dessa föreslås i propositionen om ägande i banker och andrakreditinstitut m. m. stå under bankinspektionens tillsyn (se specialmotiveringentill 11 § Iredje stycket). Som framgår av 11 § tredje stycket skallbankinspektionen ha rätt att ställa särskilda villkor beträffande ell sådantförvaringsinstitut. Fondbolagenoch förvaringsinstituten har uttryckligen ålagts en upplys-ningsskyldighelgentemot inspektionen. Delta sammanhänger med den ändring av lillsynsreglernasom föreslås i det följande. a. har straffbestämmelserna mönstrats ut ochersatts med ell vilesförfarande. Fondbolagenskall liksom med årliga avgifler bekosta inspektionens verksamhet. Bankinspektionenskall vid sin tillsyn av fondbolagen och förvaringsinstituten se till all ensund utveckling av verksamheten främjas. Bankinspektionenstillsyn utövas med ledning av de handlingar som fondbolaget ochförvaringsinstitutet skall ge in till inspektionen saml de upplysningar sominhämtas vid undersökningar eller på något annal säll. (46 § 1 st) Bankinspektionenfår kalla lill sammanträde med ell fondbolags styrelse. Företrädare förinspektionen får närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna. (46 § I st) Bankinspektionenskall för varje fondbolag förordna en revisor att med övriga revisorer delta irevisionen av bolaget. Inspektionen får när som helst återkalla ett sådantförordnande och utse en ny revisor. Revisornhar rätt att få skäligt arvode för sitt arbete av bolaget. Arvodets storlekbestäms av bankinspektionen. (46 § och 47 § 2 st) Bankinspektionenskall i sin tillsyn bevaka att en sund utveckling av verksamheten främjas.Under senare tid har god sed och yrkesetiska regler i affärssammanhangdebatterats i allt större omfattning. För att markera betydelsen av dessa reglerhar begreppet sund utveckling bibehållits. Bankinspektionenkommer i övrigt att genom den nya lagen få ett utökat ansvarsområde, samtidigtsom nuvarande tillsynsuppgifter behålls. Övergången från ettstraffsanktionerat system till elt vitesförfarande kommer att ställa störrekrav på inspektionen. Inspektionenskall vidare liksom fastställa fondbestämmelserna. Kraven på dessa har dock skärpts i några hänseenden. Det är naturiigt att regeringen överiåter på inspektionen att utifrån gällande EG-direktiv bestämma vilka uppgifter som skall ingå i informationsbroschyren enligt 26 § och de redovisningar som skall upprättas enligt 27 §. Påinspektionen kommer också alt falla vissa tiUståndsärenden enligt 3 Prop.1989/90:153 och 4 §§. Detfaller sig naturligt att inspektionen också skall få behandla ansökningar omdispens från kungörandekravet enligt 35 §. Bestämmelsernaom bankinspektionens tillsyn har i övrigt moderniserats. Med hänsyn till attinspektionen har möjlighet att återkalla ett tillstånd för det fondbolag somvisat sig olämpligt alt förvalla värdepappersfonder får inspektionen anses hamöjlighet all komma lill rätta med den styrelse som inte vill sammankalla enextra bolagsstämma. Därför har del inte ansetts nödvändigt all låtainspektionen ha kvar rätlen all sammankalla en extra bolagsstämma.Inspektionen har inle heller ansetts ha något behov av att kunna vilesföreläggaetl fondbolag i samband med alt den meddelar föreskrifter eller förbud. Av 45 §framgår att inspektionen kan förelägga vite i samband med att ett tillståndåterkallas. Bestämmelseni 42 § har utformats efler mönster av aktiefondslagen. Bankinspektionenskall återkalla tillstånd att utöva fondverksamhet om 1. fondbolagethar förlorat en tredjedel av sill aktiekapital och brislen inte täcks efter det den blev känd, eller 2. fondbolagetgenom att överträda denna lag eller på annal säll visat sig olämpligt att utöva verksamheten. Inspektionenfår bestämma att ett beslut om återkallelse skall gälla . Omdet är tillräckligt får inspektionen, i de fall som avses i första stycket 2, istället för att återkalla tillståndet meddela varning. Inspektionensbeslut om återkallelse skall inte automatiskt gälla . Däremot börinspektionen i brådskande och klara fall ha möjlighet att förordna att ettbeslut om återkallelse skall gälla . Om beslutet överklagas kankammarrätten meddela inhibition, dvs. förordna att ett sådant beslut tillsvidare inte skall gälla. Enså ingripande åtgärd som återkallelse av ett tillstånd bör naturligtvistillämpas restriktivt. Situationen kan ibland vara den att inspektionen finneranledning till kritik mot ett fondbolags agerande trots att det saknastillräckliga skäl för all återkalla fondbolagets tillstånd. I sådana fall kaninspektionen i stället meddela fondbolaget en varning. Omnågon utövar sådan verksamhet som omfattas av denna lag utan att ha tillståndtill del, skall bankinspektionen förelägga honom att upphöra med verksamheten. Ärdel osäkert om lagen är tillämplig på en viss verksamhet, får inspektionenförelägga den som bedriver verksamheten all lämna de upplysningar som behövsför all bedöma om lagen är tillämplig. Ettföreläggande enligt denna paragraf får riktas såväl mot ell utländskt företagsom mot den som här i landet är verksam för ett sådant företags räkning, (ny) Bankinspektionenges möjlighet att också ingripa mot den som utövar tillslåndpliklig verksamhet utan att ha tillstånd. Detta förfarande var 74 Omdet är osäkert om en viss verksamhet skall anses Prop. 1989/90:153 omfattad avlagen eller ej får inspektionen i stället begära in upplysningar av den sombedriver verksamheten. Ett föreläggande får som framgår riktas såväl mot ett utländsktföretag som mot den som verkar i för företagets räkning. En motsvarandereglering finns i 25 b § lagen (1950:272) om rätt för utländskaförsäkringsföretag att driva försäkringsrörelse i (se prop.1989/90:34, NU 14, rskr. 93, SFS 1989:1082). Ettföreläggande enligt 44 § får förenas med vite. Ettbeslut om återkallelse enligt 43 § får förenas med förbud vid vite attfortsätta verksamheten, (ny) Somframgår av den allmänna motiveringen i avsnitt 4.6 har straffbestämmelserna tagitsbort och ersatts med ett vitesförfarande. Ett vitesföreläggande bör inte riktasig mot något utländskt rättssubjekt som inle har någon ställföreträdare iSverige eftersom det inte är möjligt att verkställa ett vitesföreläggande iutlandet. Frågorom utdömande av vite prövas av länsrätten i på ansökan avbankinspektionen. Förfarandet regleras i lagen (1985:206) om viten. Paragrafenhar utformats i enlighet med lagrådets förslag. Bankinspektionensbeslut enligt 41 § och 44 § andra stycket får inle överklagas. Andrabeslut i särskilda fall som bankinspektionen meddelar enligt denna lag fåröverklagas hos kammarrätten. (48 §) Iparagrafen ges bestämmelser om överklagande. Bankinspektionens beslut isärskilda fall bör med två undantag kunna överklagas. Beslut enligt 41 § och 44§ andra stycket bör dock inte kunna överklagas. Om så vore fallet skulle densom vill iredskas kunna fördröja bankinspektionens utredning i onödan. får alla bankinspektionens beslut överklagas hos regeringen. Sådanaärenden som inle av någon speciell orsak kräver regeringens bedömning böremellertid i fortsättningen inte kunna överklagas lill regeringen. Här aktuellaärenden är av denna kategori. Enligtartikel 6 i Europarådels konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och gmndläggande friheterna som är anslutet till gäller att den enskilde skall ha rätt att få tvister som rörhans civila rättigheter och skyldigheter prövade av en inhemsk domstol. En sådan civil rättighet ulgör rätten att driva en viss näringsverksamhet. Också EG- direktiven StäUer krav på domstolsprövning av beslut som tillstånds- och tillsynsmyndigheterna meddelar. Motdenna bakgrund bör i fortsättningen bankinspektionens beslut Prop. 1989/90:153överklagas till kammarrätten. Överklagandeav bankinspektionens beslut i här berörda frågor är ytterst sällsynt. Någonnämnvärd extra arbetsbelastning för kammarrätten bör därför den föreslagnainstansordningen inte medföra. Avallmänna principer om vilka beslut som kan överklagas följer all även ettbeslut om varning kan överklagas. Fråganom hur bankinspektionens tillsyn inom den finansiella sektorn skall utformas,kommer att prövas i ett senare sammanhang. En strävan bör naturligtvis vara attutforma tillsynsbestämmelserna däri inbegripet också reglerna om hur manöverklagar så enhetligt som möjligt. Det kan därför inte uteslutas att nuföreslagna instansordning kan komma att justeras i något hänseende. Jag seremellertid inte någon direkt olägenhet med att så kan komma all ske. Omen fondandelsägare tillfogats skada genom alt fondbolaget överträtt denna lageller fondbestämmelserna, skall bolaget ersätta skadan. Motsvarande gäller omförvaringsinstitutet har orsakal skadan. (49 §) Ensärskild regel finns om skadeståndsansvar för fondbolag och förvaringsinstitutgentemot fondandelsägarna. Bolaget och institutet är skadeståndsskyldigaoberoende av fel eller försummelse om de överträder lagen ellerfondbestämmelserna. 1 övrigt gäller skadeståndslagens bestämmelser. Fondbolagetblir alltså inte skadeslåndsskyldigl enbart beroende på alt det gör dåligaaffärer så länge del följer de bestämmelser som gäller för verksamheten. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser föreslås intagna i en särskild promulgationslag. Lagamaföreslås träda i kraft . Defondbolag enligt nuvarande aktiefondslag och lag om aktiesparfonder som vidlagens ikraftträdande förvaltar aktiefonder resp. aktiesparfonder får tremånader på sig att ansöka om tillstånd alt förvalta värdepappersfonder enligtden nya lagen. Tidsfristen är motiverad av att fondbestämmelserna skallskrivas om enligt 9 § och en broschyr om verksamheten skall tas fram enligt 26§. Även andra övergångsarrangemang kommer troligen att behövas. För deaktiesparfonder som vill fortsätta sin verksamhet enligt den nya lagen krävsganska genomgripande ändringar i verksamheten. Verksamheten får fortsättaenligt de äldre bestämmelserna lill dess all en ansökan har blivit slutligtprövad. Andelsbevisenbehåller sin rättsliga karaktär efler ikraftträdandet av lagen om värdepappersfonder. Därefter har de endast etl bevisvärde. För att en innehavare skall kunna bli registrerad som andelsägare efter del 76 att tvåårsperiodenförflutit fordras att han kan styrka eller göra troligt att Prop. 1989/90: 153han varit ursäktad i sin försummelse att anmäla sitt innehav tidigare.Andelsbevis som inlöses av fonden efter lagens ikraftträdande får inte ånyosäljas. kommer det alltså alt finnas både andelsbevisoch registrerade innehavare av andelar i en och samma fond. Det får ankomma påbankinspektionen att efler regeringens bemyndigande utforma deverkställighetsföreskrifter som kommeratt behövas. Förpremiepoolerna föreslås en övergångstid . Som framgår av avsnitt 4.3skall en premiepool i princip kunna verka som en nationell fond efter särskilttillstånd av bankinspektionen. 6.3 Lagen om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Deföreslagna ändringarna har endast karaktären av följdändringar. 6.4 Lagen om ändring i lagen (1989:1079) om livförsäkringar med aktieföndsanknytning Lagenom livförsäkringar med aktiefondsanknytning bygger i stora delar på dennuvarande aktiefondslagen. Enligt 3 § gäller aktiefondslagen i tilllämpligadelar om det inte föreskrivs något annat i lagen om livförsäkringar medaktieföndsanknytning. 1lagen om livförsäkringar med aktieföndsanknytning är det försäkringsbolagetsom formellt sett är andelsägare. För att tillförsäkra försäkringstagarna rättatt utse styrelseledamöter i fondbolagen finns en särskild bestämmelse i 12 §.I avsnitt 4.4 har jag emellertid föreslagit all andelsägarnas rätt att utsestyrelseledamöter i fondbolagens styrelser inte längre skall vara lagreglerad.Som en följd av detta bör inte heller rätten att utse ledamöter i fondbolagensstyrelser vara lagreglerad i lagen om livförsäkring med aktiefondsanknytning.Vidare bör nämnda lags rubrik ändras till lag om livförsäkringar med anknytningtill värdepappersfonder. Dennya lagen om värdepappersfonder kräver ändringar i ytteriigare ett antal lagar.Ändringarna har endast karaktären av följdändringar. I dettalagstiftningsärende föreslås således ändringar i ytterligare fem lagar. Ändringarkrävs emellertid också i vissa skatte- och taxeringslagar. Dessa kommer attföreläggas i samband med andra ändringar i dessa. 7 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen förbehandling /föreslår att anta förslagen tiU 1. lagom värdepappersfonder, 2. lag om ikraftträdande av lagen(1990:000) om värdepappersfonder, 3. lag om ändring i lagen (1983:890)om allemanssparande, 4. lag om ändring i lagen(1989:1079) om livförsäkringar med aktieföndsanknytning, 5. lagom ändringi lagen(1936:81)om skuldbrev, 6. lagom ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 7. lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska förelag m.m., 8. lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), 9. lagom ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618). Regeringenansluter sig till föredragandes överväganden och beslutar att genom propsitionföreslå att anta de föreslag som föredraganden har lagt fram. Sammanställning av remissyttrandena över Prop. departementspromemorian (Ds 1989:71) En ny '' * Efterremiss har yttranden avgetts av hovrätten över och , kammarrätteni , bankinspektionen, försäkringsinspektionen, ,fullmäktige i riksbank, , ,, , , , ,Stiftelsen , ,Småföretagens , i , SverigesAkademikers (),, , , ochriksgäldskontoret. 1 Allmänna synpunkter på förslaget 1.1 Hovrätten överSkåne och Hovrättenhar inte haft möjlighet att i detalj granska den föreslagna lagtexten. Det kanemellertid konstateras alt åtskilliga regler, som förekommer i den nu gällandelagen, fallit bort utan kommentar och utan tillräckligt stöd av vad som anförtsi den allmänna motiveringen. Exempel härpå är föreskrivna i 23 § och 44 § I st.Vidare kan nämnas ait den principiellt viktiga regeln i 11 § 2 st utelämnatsunder åberopande av att dess innehåll framgår av beskrivningen, något somknappast är invändningsfritt. Det förekommer också att regler tillkommit, tillsynes utan att mer ingående överväganden gjorts. Enligt hovrättens uppfattningskulle det ha varit av värde om skälen lill att lagen omarbetats i dessaavseenden hade redovisats. Hovrätten har också funnit vissa brister i denspråkliga utformningen av den föreslagna lagtexten. Bankinspektionenanser att förslaget i stora delar kan ligga till grund för en ny modern lagstiftning väl förenlig med de skyddsintressen som inspektio nen har att beakta och anpassad till EG:s direktiv om kollektiva investeringar. Inspektionen har emellertid flera kritiska synpunkter på förslaget bl. a. när det gäller fondernas placeringsmöjligheter, användandet av finansiella instrument och förvaringsbankens uppgifter. I flera fall föreslår inspektionen också att de föreslagna bestämmelserna komplette ras eller preciseras. Bankinspektionentillstyrker de gmndläggande förslagen i promemorian, ' framför allt de utökadekraven på information till fondandelsägarna. Bankinspektionen noterar också medtillfredsställelse att flera av de förslag och synpunkter som inspektionenframfört i skrivelse lill (Dnr 132/89), bl.a. ifråga om registrering av andelsinnehav, har beaktats i förslaget. Frånde utgångspunkter som försäkringsinspeklionen har att verka har förslaget ny akliefondslag sitt största intresse i fråga om sådana aktiefonder som äravsedda för tillskott genom livförsäkringspremier enligt lagen (1989:1079) omlivförsäkringar med aktiefondsanknytning (försäkringspremiefonder). Vad somsägs i del följande lar därför i första hand sikte på aktiefonder av detslaget. RSVhar utifrån de intressen som verket har all bevaka ingenting att erinra motförslaget till ny aktiefondslag. Komerskollegiumhar, från de synpunkter kollegiet har all beakta, inget alt invända molförslaget. 1.6 Fullmäktige i Riksbank / Sammanfattning Fullmäktigetillstyrker i huvudsak det framlagda förslaget till ny aktie fondslag, som bl.a. innebär ett närmande till EGs direktiv om kollektiva investeringar i värdepapper och en allmän anpassning till en avreglerad marknad. Fullmäktige ser positivt på förslagen om utökad informations plikt, om möjligheterna för fonderna att använda sig av derivatinstrument i sin kapitalförvaltning och att fondbolag skall kunna ägas från utlandet. Fullmäktige anser det angeläget att reglerna om hur en aktiefonds medel får placeras utformas så att placeringar i statsskuldväxlar och vissa andra penningmarknadsinstrument jämställs med placeringar i börsnoterade fondpapper. Slutligen föreslår fullmäktige att fondernas benämning blir "värdepappersfonder". 1989/90:153 1 Allmänt Bilaga 1 har i detta remissärende samarbetat med Fondbolagens Föreningoch ansluter sig därför lill de synpunkter som framförs i FondbolagensFörenings remissyttrande. Utöver vad som där anförts vill bankföreningen försin del framföra följande. Sparbanksföreningenanser rent allmänt del vara angelägel all aktiefonds-lagstiftningen blirföremål för revidering och anpassning till nu rådande förhållanden. Del ärsåledes viktigt all lagstiftningen anpassas lill en avreglerad svenskkreditmarknad och de rättsliga förhållandena inom EG, EGs direktiv omkollektiva investeringar i värdepapper. Det är angeläget att eninternationell anpassning sker med beaktande av de särskilda förhållanden somutmärker den svenska akliefondsverksamheten. Närdel gäller de i promemorian framlagda enskilda förslagen ansluter sigSparbanksföreningen till stora delar till det remissvar som FondbolagensFörening avgivit i ärendet. har bland sina medlemmarRobur , elt förelag inom Koncernen,saml . Dessa företag handhar aktiefondsverksamhet inomsparbanksrörelsen. Ipromemorian föreslås en ny akliefondslagsliftning som inle omfattarallemansfonderna. Jämfört med nuvarande lagstiftning innebär förslaget enallmän anpassning till bl.a. en ny avreglerad kapitalmarknad med nyainstrument. ett närmande till EGs direktivom kollektiva investeringar i värdepapper att den lagfästa rätten förfondandelsägarna att utse vissa styrelseledamöter slopas att fondema inom vissa ramarsjälva får bestämma placeringsinriktning och riskprofil att utländska rättssubjekt fårrätt alt äga svenska fondbolag att samtliga fondandelsägareskall vara registrerade av fondbolaget att aktiesparfonder fårmöjlighet att omregistreras till aktiefonder; de kan alternativt skifta ut sinatillgångar att kravet på information tillallmänheten skärps. Dessaförslag tillstyrks utan närmare kommentarer av förbundet. 1promemorian erinras om att utredningen om reformerad företagsbeskatt ning (URF) föreslagit att realisationsvinstbeskattningen vid aktiefonders försäljning av aktier m.m. avskaffas. I stället införs en schablonbeskatt- 81 6 1989/90. ning av innebörd att 1,5%av värdet av fondens innehav av aktier m.m. Prop. 1989/90: 153 skall tasupp som intäkt. Avdrag för utdelning skall få göras dock inte i Bilaga 1sådan omfattning att underskott uppkommer. SFFkonstaterar att den föreslagna schablonskatten kan få betydande effekter försåväl investmentbolag som för aktiefondslag. Mot bakgrund av attinvestmentbolagen har större frihet att t.ex. uppta lån har dessa jämfört medaktiefondsbolagen större möjligheter att undgå beskattning. Föraktiefondsbolagens del synes möjligheten att undgå beskattning främst ligga iatt avdrag får ske för utdelning till andelsägarna i fonderna. Samtidigtinnebär denna ordning dock ett mycket starkt incitament för fondbolagen attompröva sin inställning till reinvesterande fonder. Starka skäl talar för attfonderna i sin tur får ta upp mottagna utdelningar till beskattning. En allmännackdel med utdelande fonder är att spararens kapital inle växer så maximaltsom annars skulle ske. Över tid innebär skillnaden mycket stora belopp. SFF görden bedömningen att det i många fall blir så att utdelningen förbrukas förkonsumtion. Sammanfattningsvis innebär detta att sparbenägenhelen minskar. Motbakgrund av det alltfort stora sparbehovet i det svenska samhället finner SFFdet myckel olyckligt med förslag som i princip verkar i en riktning som inte ärsparfrämjande.