prop · GD0353 · 1989-12-31 00:00:00 — Motsvarande ökningstakt i den resterande delen av den privatakonsumtionen, icke-varakliga varor samt tjänster, var och iförhållande till den disponibla inkomsten förblev den stabil kring . Alltsåmotsvarades så gott som hela hushållens finansiella sparandeunderskott, fråtiden initialt låga sparnivån 1985, av investeringar i hushållskapital med olikavaraktighet. Bidragande till konsumtionsboomen har varit växande optimism omden framtida ekonomin, förmögenhetsutvecklingen, ökade lånemöjligheler isamband med avregleringen av kredilmarknaden samt behovet av all ersätta äldredelar av kapitalulmst-ningen i hemmen. Hushållensrealt disponibla inkomster beräknas öka med 1989. Bakom den relativtkraftiga uppgången ligger förutom ökad sysselsättning och reallön ävenförbättringar av de sociala förmånerna. Den extra höjningen av basbeloppet med600 kr. bidrar till att pensionsinkomsterna stiger utöver den normalaindexregleringen. Studiebidraget höjdes kraftigt och det förstasteget i utbyggnaden av föräldraförsäkringen skedde . Denstatliga inkomstskatten har sänkts . Diagram 1 Disponibel inkomst och privat konsumtion Miljarder kr., priser 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Ökningeni den privata konsumtionen väntas avta från ca 2 1 /1988 till 1989, se tabell 8. Liksom beror dock uppbromsningen delvis på tillfälliga faktorer. Konsumtionsökningen skulle ha blivit ca en halv pro centenhet högre om inte det varmare vädret 1989 hade minskat kostnaderna för hushållsuppvärmning. I övrigt är det främst bilinköpens absoluta minsk ning som dämpar konsunrilionen. Delta är sannolikt ett tecken på en begynnande försvagning i investeringsboomen, även om nedgången för stärkts av den slopade rabatten på bilaccisen bilmodeller. Å andra sidan tog detaljhandelns (sällansköphanddns) omsättning ny fart ef- 14 En fortsatt stark tillväxt i anskaffningen av övrigavaraktiga varor är sannolik, medan utgiftsökningen för delvis varaktiga varoroch vissa tjänster väntas fortsätta att dämpas något. Sparkvoten förutsesdärmed höjas med från miniminivån -3,1988, menförblir negativ, - . År1990 beräknas de realt disponibla inkomsterna stiga med . per barn och år från . Den andra etappen iutbyggnaden av föräldraförsäkringen har aviserats lill . Denstatliga inkomstskatten sänks . Den prognosticeradestegringen i den privata konsumtionens ökningstakt ärdelvis en följd av en förutsatt återgång till normalt väder, vilket bedömssvara för ca en halv procentenhet av uppgången . För nästa årförväntas också en fortsatt minskning i bilinköpen samt en något lägre ökning iutgifterna för övriga varaktiga och delvis varaktiga varor samtutlandsresandet. Bakom prognosen ligger bedömningen om att hushållens investeringsprogramnått sin kulmen, en avtagande benägenhet till skuldsättning samt en anpassningav sparbenägenheten till incitamenten i det framtida skattesystemet. Motbakgrund av den disponibla inkomstens prognosticerade utveckling beräknas sparkvotenförbättras ytterligare med en dryg halv procentenhet till minus 0,3%.Svårigheten att förutse vändpunkten i hushållens investeringsbeteende gör dockatt bedömningen är mycket osäker. För1991 väntas skattereformen bidra till en kraftig ökning av hushållens realtdisponibla inkomster. bedöms det nya skattesystemet leda till en ökadsparbenägenhet. I det första alternativet beräknas inkomsterna stiga med drygt3% och det andra alternativet med . Genom att det tillfälliga sparandetupphör 1991 ökar hushållens köpkraft något starkare än de disponiblainkomsterna. Mot denna bakgrund väntas den privata konsumtionen stiga med 2,5%i alternativ 1 och i alternativ 2. Inkomstökningen ger utrymme för enytterligare höjning av sparkvoten trots den relativt starkakonsumtionsuppgången. Tabell 8 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtionoch sparande -3,4 Sparkvot, nivå i % -3,1 -1,0 -0,3 Källor: , ochfinansdepartementet. 7 Investeringar Skr. Bruttoinvesteringarnaberäknas ha ökat med 5,i volym . Detta innebär att uppgångenendast var något lägre än under det starka , då ökningenvar 6,. Under1989 väntas en betydligt kraftigare expansion av bruttoinvesteringarna än vadsom prognosticerades i den reviderade nationalbudgelen . Maskininvesteringarna förväntas öka med ochbyggnadsinvesteringarna med . Detta är historiskt sett mycket högatal. Prognosen för byggnadsinvesteringarna innebär en betydande ökning avefterfrågan på en redan överhettad marknad. Utfallet av investeringsenkäten förindustrin samt ny statistik för bostadsbyggandet indikerade behov av upprevideringinom dessa områden. Tabell 9 Bruttoinvesteringar efter näringsgren -1,6 -13,7 -8,7 -7,5 Under1989 väntas industrins investeringar totalt sett öka med . Den kraftigaexpansionen kan ses som en följd av del mycket höga kapacitetsutnyttjandet.Bristen på arbetskraft innebär dock att investeringarna i hög grad syftar tillrationaliseringar i stället för lill kapacitetsutbyggnad. Kännetecknande förutvecklingen är att investeringarna ökar kraftigt i industrins samtligahuvudsektorer. Basindustri, verkstadsindustri samt s. k. övrig industriuppvisar alla myckel omfattande investeringsplaner. För verkstadsindustrins delförklaras den höga siffran delvis med att flera tunga projekt framflyttadesfrån 1988. Detta gäller främst transportmedelindustrin. För det övriganäringslivet bedöms investeringarna 1989 totalt sett växa i ungefär samma taktsom 1988. Den största uppgången sker inom området samfärdsel därinvesteringarna stiger , till stor del beroende på utvecklingen inom SJoch luflsfartsverket. Vidare uppvisar bank- och försäkringsinstituten en storökning av sina maskininvesteringar (datorer). förutsesinvesteringarna i näringslivet öka i betydligt långsammare takt än under 1989.Bakom denna prognos ligger dels förväntningar om en allmän avmattning avinvesteringskonjunkturen, dels de svar som företagen gav vidstatistiska centralbyråns investeringsenkät . 1989/90:53 Totaltsett väntas investeringsvolymen öka med ca 2 1 /1990, fördelat på knappt 4%för maskiner och för byggnader. Industrinberäknas öka sin investeringsvolym . Även om detta endast innebär enmarginell uppgång bör det poängteras att det trots allt är fråga om en ökningfrån en redan hög nivå. Mest uppseendeväckande är nedgången inomlivsmedelsindustrin där investeringarna väntas minska med . Detövriga näringslivet väntas 1990 öka sina investeringar med 3 till 3 1/. Denstörsta expansionen sker inom gruppen varuhandel, restaurang och hotell. Bostadsbyggandetblir betydligt högre 1989 än vad som angavs i RNB-prognosen. Detta beror främstpå att ombyggnadsverksamhelen inte minskarlika kraftigt som väntat. De ramarför statliga lån som infördes har visserligen medfört en nedgångi ombyggnadsverksamheten. Fallet ser dock ut att stanna vid jämförtmed som prognosticerades i RNB. Nybyggandet av bostäder ökarkraftigt . Ökningen i investeringsvolym väntas bli . Första halvåret1989 påbörjades knappt 28000 lägenheter vilket är fler än motsvarandeperiod 1988. Totalt beräknas ca 56 000 lägenheter påbörjas under helåret 1989.Det överhettade lägel på byggmarknaden med åtföljande kostnadsstegringarskapar dock problem för bostadsbyggandet. Prognosenför 1990 är att antalet påbörjade lägenheter kommer alt vara i nivå med 1989års siffra. En mindre volymökning i nybyggandel sker ändå medan nedgångenpå ombyggnadssidan fortsätter. Totalt sett innebär detta en marginell minskningi bostadsbyggandet . Deoffentliga myndigheterna väntas öka sina investeringar såväl 1989 som 1990. Deoffentliga investeringarna har stigit då en lång trend avminskande investeringar bröts. Ökande investeringar i vägar samt följdinvesteringarlilldet stora bostadsbyggandet förklarar uppgången. Det föreligger ett allmäntuppdämt behov av investeringar hos de offentliga myndigheterna varför dennuvarande trenden väntas fortsätta. Under1991 förutses en ytterligare nedgångav den totala investeringstillväxten.Detta beror delvis på att effekterna av den något dämpade internationellakonjunkturen förväntas slå igenom. Risk för försämrad konkurrenskraft ochsämre lönsamhet för det svenska näringslivet påverkar också prognosbilden. Sedan1987 har den offentliga sektorn haft ett finansiellt sparandeöverskott efter nioår i följd av underskott. beräknas det finansiella sparandet uppgå tilldrygt , vilket är en ökning med ca . väntas överskottet i den ofTentli-ga sektorns finanser stiga medytterligare ca . Tabell 10 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter -4,8 -10,3 -10,3 -12,4 ' 1 investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , ,och . Bakom den fortsatta förbättringen av den offentligasektorns finanser 1990 ligger en stram finanspolitik. Detstabiliseringspolitiska åtgärdspaket som vidtogs av i juni i årberäknas bidra till den offentliga sektorns sparande med drygt 10 miljarder kr.för . I åtstramningspaketet ingick även ell tillfälligtsparande . Detta sparande, som beräknasuppgå till ca , inräknas inte i den offentliga sektornsinkomster. Den strama finanspolitiken kommer också till uttryck i attskattekvoten (skatter och avgifter som andel av E(NP) beräknas öka med ca 2procentenheter . Skatterna på tobak och alkohol höjdes ijuni, energiskatterna och en temporär arbetsmiljöavgift infördes den 1september . Den särskilda vinstskatlen vinster inbetalas 1990.Den statliga inkomstskatten sänks , motsvarande ett inkomstbortfall pådrygt . Skattesänkningen finansieras fullt ut. Den kommunalautdebiteringen väntas öka med i genomsnitt . Även den offentliga sektorns utgifter som andel av BNPberäknas stiga 1989 och 1990. Förbättringen av loräldraförsäkringen, sompåbörjades , och höjning av barnbidragen , samt ökade utbetalningarinom sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna bidrar till en fortsatt relativtkraftig uppgång av transfereringarna till hushåll. Räntorna på statsskuldenstiger åter efter en nedgång 1988 och 1989. Minskningen dessa år beror huvudsakligenpå en omläggning av redovisningen av räntor på stats- Skr. 1989/90:53skuldsväxlar. Denkommunala konsumtionen beräknas öka med 1,i volym 1989 och 1990.Därvid har hänsyn tagits lill atl svårigheter med att rekrytera arbetskraftbegränsar expansionen. Inom de statliga myndigheterna, där antalet anställdahar minskat , väntas en fortsatt nedgång av sysselsättningen1989 och 1990. Genom att andra delar av den statliga konsumtionen, framför alltförsvarets inköp 1989, förutses öka relativt starkt i volym, beräknas dentotala statliga konsumtionen växa med och . Statensfinansiella sparande väntas uppgå till ca . Socialförsäkringssektorns finansiella sparande beräknas ökamed . , huvudsakligen till följd av att ATP-avgiftenhöjs den . sänks folkpensionsavgiflenmed lika mycket så att det samlade avgiftsuttaget av socialförsäkringsavgifterblir oförändrat. Kommunernas finansiella sparande har varit negativt sedan 1985och det finansiella underskottet beräknas kvarstå och . Ar1991 beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande minska till motsvarandeca av BNP. I det andra alternativet blir det finansiella överskottet någotstörre än i alternativ 1 till följd av alt de högre löne- och prisökningarnadrar upp skatteunderlagen. Inkomsterna av den temporära arbetsmiljöavgiftenbortfaller 1991. Skallereformen väntas medföra atl både skatte- ochutgiftskvoten går ned. De offentliga myndigheternas inköp för konsumtion ochinvesteringar sjunker i pris till följd av att mervärdeskatten på dessa inköpfår lyftas av efter skattereformen. Detta bidrar till all minska både inkomsteroch utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn. I volym förutses denoffentliga konsumtionen.öka med och investeringarna . I förslagettill skattereformen ligger en ökning av barnbidragen och vissa andratransfereringar lill hushåll. Deninternationella ränteutvecklingen har kännetecknats av å ena sidan fallande räntor i och å andra sidan stigande räntor i och . 1 har räntorna fallit då de första tecknen på en konjunk- turavmattning har börjat skönjas. 1 och har emellertid den ekonomiska aktiviteten fortsatt att vara hög, vilket har skapat oro för ökad inflation. Centralbankerna har därför vall att föra en stram penningpolitik med stigande räntor som följd. Utvecklingen har därmed medfört att den amerikanska räntemarginalen gentemot omväriden har krympt. Intresset för amerikanska dollar hartrots detta hållits uppe under större delen av året. och oktober försvagades emellertid dollarn. I kombination med den allt lägre räntedifferensen har centralbankerna intervenerat på valuta marknaderna samt uttryckt tvivel över att dollarns relativa styrka är realekonomiskt underbyggd. och början på 1989 styrdes den svenska ränte- 19 marknadenav förväntningarna om valutaregleringens avskaffande. Räntorna föll då detantogs att den svenska räntenivån skulle sänkas i samband med avregleringen. 1februari svängde stämningsläget, främst som följd av den internationellaränteuppgångensamt en åtstramning av penningpolitiken. Marknadsräntorna steg därmed.Höjningen av den allmänna räntenivån konfirmerades av i samband meddiskonlohöjningen med en procentenhet till . Stiganderäntor i omvärlden samt en fortsatt återhållsam penningpolitik har bidragittill att i synnerhet de långa räntorna stigit ytterligare under hösten.Sammantaget har uppgången varit större på den korta än på den långa sidanvarvid avkaslningskurvan har fått en negativ lutning, dvs. de korta räntornaöverstiger de långa obligationsräntorna. Detta är för övrigt ett internationelltfenomen. - STATSSKULDVÄXLAR.e MAN STATS0BUGATI0NER.5 AR KORGRANTA. vALirrAn.i}DE, miuarderkr _,rj1III1IIIIIII1IrTIIIIIIIII([ Densvenska räntedifferensen (mätt på placeringar med sex månaders löplid) gentemotutlandet har fortsatt att vara hög under större delen av 1989, mellan 1,5 2,0procentenheter gentemot ett vägt genomsnitt av de i valutakorgen ingåenderäntorna. Räntemarginalen har stimulerat till ett fortsatt betydande valutainflöde.Under årets tio första månader har inflödet uppgått till 28 mdrkr., vilket skalljämförasmedettinflöde på 16,1 mdr kr. Den svenska valutareserven har därmedökat till 72,1 mdr kr vid utgången av oktober. De storainflödet förklaras åtminstone till en del avutlänningars köp av svenska kronobligationer vilket är tillåtet efter den 1juli, när återstoden av valutaregleringen logs bort. Sammantaget, för de treförsta månaderna efter avregleringen, har obligationer för ett värde av 23,1 mdrkr. köpts av utländska placerare. Av detta belopp svarade direklemissioner iutlandet, företrädesvis , för drygt en fjärdedel. Del stora intressetför placeringar i svenska kronpapper kan också utläsas av kronans ställning.Kronan har fortsall all vara stark och index har under större delen av åretlegat nära den övre gränsen. Framlill och med augusti hade stockholmsbörsen en positiv utveckling. Skr.1989/90:53 Goda företagsvinster och höjda aktieutdelningar bidrog lilluppgången. har stämningen vänt och börsindex har fallit med 11 %under september och oktober. Bakom den senaste tidens negativa utvecklingligger en allmän nedgång på de internationella börserna saml höstensdelårsrapporter som har varit svagare än väntal. Det totala börsvärdet uppgickvid utgången av oktober till 718 mdr kr. jämfört med 615 mdr kr. Den svenska börsulvecklingen följer därmed väl kursutvecklingen påde viktigaste internationella börserna. Desenaste årens successiva lättnader i valutaregleringen har skapat en nysituation på den svenska kapitalmarknaden. Svenska investerare, som tidigare iprincip enbart placerat i svenska tillgångar, har numera möjlighet all infogautländska tillgångar i sina förmögenhetsportföljer. Portföljanpassningarna harredan gett utslag i form av betydande köp av aktier och fastigheter hillills iår. Sammanlaget har svenskar neltoköpt utländska aktier, vilket blev helt fritti januari , till ett värde av 19,2 mdr kronor januari september. Avregleringenoch den svenska kapitalmarknadens ökade internationella beroende kommersannolikt att medföra fortsatta betydande portföljanpassningar hos bådesvenska och utländska placerare med resultatet att bruttoflödena in och ut urlandet kommer atl vara fortsatt stora. Därvidlag är det viktigt att ha i åtankeatl detta initialt kommer att ha en negativ effekt på bytesbalansen.Ränteutbetalningar på kronobligationer samt räntor på utlandslån t. ex. förfinansiering av fastighets- och aktieköp, belastar bytesbalansen somdet positiva tillskottet i form av direktavkastningen på aktier och fastigheterär blygsamt. Avkastningenpå direkta investeringar i ullandel redovisas i statistiken endast i denutsträckning de tas hem lill . Vinstmedel som behålls i utlandet s. k.återinvesterade vinstmedel, som torde uppgå till avsevärda belopp, omfattasinte av statistiken. Tryckeri, 1989 21