prop · GD03153 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligtlagförslaget får optioner och terminer användas för att effektiviseraförvaltningen. Uttrycket är hämtat från EG-direktiven. I detta begrepp bör inteendast inrymmas den situationen att ett befintligt innehav garderas. Även enåtgärd som syftar till att öka avkastningen på en fonds tillgångar bör omfattashärav. Från risksynpunkt behöver det nämligen i princip inte vara förenat medstörre risk att t.ex. förvärva en köpoption i en viss aktie än att kortsiktigtförvärva själva aktien. Det bör vidare bedömas som acceptabelt att en fondgenom att öka risken för små förluster försäkrar sig mot stora förluster.Användandet av optioner och terminer bör således ge ökad möjlighet att på etteffektivare sätt styra avvägningen mellan risk och värdetillväxt. lagtexten söka avgränsa hur optioner och terminer skall få användas och ivilken omfattning synes inte meningsfullt. En sådan avgränsning bör lämpligenöverlåtas åt bankinspektionen att utforma. Inspektionen har som jag nämnt ovanerfarenhet inom detta område. Inspektionen bör också ges i uppgift att se tillatt bestämmelser om interna kontrollrutiner och bevakning av positioner finnshos fondförvaltarna. Fondernatillåts vidare att i viss omfattning få placera i andra aktiefonder. inhemska eller utländska. 4.3Särskilda regler för nationella fonder Mitt förslag:Lagen omfattar bara öppna fonder. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bankinspektionen skall dock få ge särskilt tillstånd förändraformer av kollektivt sparande, t. ex. i slutna fonder. Promemoriansförslag: I promemorian föreslås att nuvarande dispensregel bibehålls. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har inte särskilt kommenterat promemorians förslag.Fondbolagens Förening, OM och Svenska BankJÖreningen anför att del finns behovav fonder som inte följer . Hovrätten över och anseratt förbudet mot s.k. slutna fonder som vänder sig lill allmänheten bör framgåtydligare. Skälen för mitt förslag:Lagen om värdepappersfonder skall endast omfatta öppna fonder. En öppenaktiefond kännetecknas huvudsakligen av all andelsägarna när som helst kan lösain sina andelar hos fonden. Genom denna inlösensräit garanteras andelsägarnaall deras andelar är likvida. Enligt den tolkning som gjorts beträffandeakliefondslagen har del vidare förutsatts att en öppen fond skall vara skyldigatt sälja andelar till alla som önskar köpa. En sådan fond skulle därför iprincip kunna bli hur stor som helst. Detfinns, som jag ser det, inte något egentligt skäl för lagstiftaren alt reglerarätten att få förvärva andelar i en fond. Något krav på att fonden skall säljaelt obegränsat antal andelar bör därför inte ställas i den nya lagen. Det fåranses ankomma på varje fond att reglera detta förhållande. hindrar därfören nystartad fond från all maximera antalet andelar. En fond bör vidare hamöjlighet all bestämma att andelar inte skall försäljas genom fondens försorgviss tid före eventuell utdelning i fonden, t. ex. för att på så sätt undvikaatt bli utnyttjad i skatteplaneringssyfte. Avdefinitionen på en värdepappersfond framgår emellertid att den skall vända siglill allmänheten. Fonden kan därför inte begränsa antalet andelar alllförmycket. EnligtEG-direktiven krävs i detta hänseende endast att fonden skall vara skyldig attlösa in andelar och inte att fonden skall vara skyldig att sälja andelar. EG-direktivenomfattar således endast öppna fonder som syftar till riskspridning. Direktivenutesluter emellertid inte att varje land kan ha andra föreskrifter som reglerarsärskilda nationella fonder. Sådana fonder skall enligt direktiven skilja sigfrån de av direktiven reglerade fonderna vad gäller placerings- ochlånebeslämmelserna. Dessa fonder kan dock inte komma i åtnjutande av defördelar som direktiven erbjuder. Sådana fonder får således inle drivaverksamhet inom EG:s gränser. Fonderna får emellertid inte heller vara alllförlika dem som anses falla inom direktivens ramar. Det finns således inteutrymme för enbart vissa smärre justeringar av t.ex. placeringsbestämmelserna.Däremot skulle en nationell fond kunna tillåtas ha placeringsbestämmelser somskiljer sig från direkli- veni mer väsentlig omfattning eller ha rätt att ta upp väsentligt större lån Prop. 1989/90:153 än vad som direktiven tillåter. 1den nuvarande aktiefondslagen finns möjlighet att lämna dispens från lagensbestämmelser. Den har tillämpats beträffande s. k.premie-poolverksamhel, dvs. gmppförvaltning av premieobligationer. Tidigarebeviljade dispenser kommer att upphöra i och med all nuvarande aktiefondslagupphävs. löpande premiepooler bör få finnas kvar efler lagensikraftträdande så all de kan avvecklas under sådana former all självaavvecklingen inte föranleder föriuster. Denna fråga föreslås löst iövergångsbestämmelserna. Fråganom att kunna inrätta slutna fonder för ett långsiktigt bundet sparande med engaranterad avkastning har väckts bl. a. av Svenska BankJÖreningen i ettremissvar över bankkostnadsulredningens belänkande (SOU 1989:16)Kostnadsutveckling och konkurrens i banksektorn. har därvidpåpekat all del nuvarande förbudet mot slutna fonder hindrar ell sådantarrangemang. Frågan las upp utförligare i bankföreningens här aktuellaremissvar. Föreningen pekar särskilt på de fördelar som finns med en slutenfond. Bland annal kan placerarna erbjudas en i förväg bestämd avkastning ochsamtidigt vara garanterade att få sina andelar inlösta till nominella värdetvid en viss tidpunkt. 1finansieringsutredningens betänkande SOU 1989:24 Statligt Finansiellt Stöd?föreslås en annan form av slutna fonder som skall placera hela sitt kapital ionoterade aktier. Utredningen föreslår att del bör få ankomma påfondförvaltaren att upplysa om den högre risknivån och den längre tidshorisontsom är förknippad med en fond som enbart är inriktad på onoterade förelag. Jaganser alt det inte kan uteslutas all också slutna fonder kan erbjuda fördelarför vissa sparare. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen bör därför ges möjlighet att genom ell särskilt tillståndkunna tillåta också slutna fonder. Eltsådant beslut kommer inte i konflikt med EG:s direktiv eftersom detta endasttar sikte på öppna fonder. Kravetpå riskspridning bör ändå utgöra en gmndläggande fömtsättning för att sådanafonder som vänder sig till allmänheten skall kunna få elt särskilt tillstånd. Detkan inte uteslutas all också andra former av fondverksamhet bör kunna tillåtas.Även dessa bör kunna prövas i denna form. Det får ankomma på den prövandemyndigheten all bedöma om en viss verksamhet kan anses uppfylla de krav påriskspridning som bör ställas på en fond som vänder sig till allmänheten. Iprövningen bör också ingå all bedöma om huruvida den planerade verksamheten kananses godtagbar med hänsyn till EG:s direktiv. Ytterligaretillstånd för premiepooler som vänder sig till allmänheten och där andelarna ärinlösbara torde också kunna komma i fråga för sådana premiepooler vars innehavskiljer sig från EG-direklivens minimiregler om placeringsbegränsningar i merväsentlig omfattning. FondbolagensFörening och OM har pekat på fördelarna att kunna tillåta vissa nationella fonder. OM har särskilt påtalat värdet av all kunna starta 38 en fond som baserar sig pådel s. k. OMX-indexet. Detta index avspeglar den svenska akliemarknaden. Indexberäknas utifrån kursförändringar hos de trettio mest omsatta aktierna påStockholms fondbörs A I-lista. Aktierna har sinsemellan olika vikt med hänsyntill hur stor omsättningen av resp. aktie är på börsen. OMX-index har ensammansättning av aktier som, om de skulle ingå i en värdepappersfond, inteavviker i någon större omfattning från EG-direklivens placeringsbestämmelser.Denna likhet med måste emellertid anses vara slumpmässigoch troligen också tillfällig. Mol denna bakgmnd anser jag all en OMX-fond börkunna tillåtas även om en sådan fond inte skulle skilja sig alUför mycketfrån vanliga EG-fonder. särskilt tillstånd skulle således kunna beviljasför en sådan fond. Det är i dagens läge svårtalt fömtse hur vanliga nationella fonder kommer att bli och vilka behov avytterligare reglering som kan komma att behövas för all upprätthålla en sundutveckling inom detla område. Regeringen fömtsätts i en kommande förordning gebankinspektionen närmare vägledning om vilka minimikrav som bör ställas pånationella fonder och förvaltarna av sådana fonder. Som framgår av 3 § skallbestämmelsema i lagen om värdepappersfonder gälla om inte undantag görs. Dettainnebär att en prövning kommer alt ske av vaGe undantag. Jag fömtsätter ocksåall bankinspektionen följer utvecklingen och återkommer lill regeringen i denmån ytterligare åtgärder behövs från regeringens sida. Mitt förslag:Fondandelsägarnas rätt all utse styrelseledamöter i fondbolagens styrelserskall inte längre vara lagreglerad. Samlidigt skärps kravet på information frånfonderna väsentligt. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran.Riksbanksjullmäktige pekar på värdet av att möjligheterna finns för delägaresom är intresserade därav att öva inflytande på den fond där de är delägareoch föreslår att frågan om den lagstadgade rätten att utse styrelsereledamöterprövas på nytt i det fortsatta beredningsarbetet. AktiespararesRiksJÖrbund avstyrker förslaget att fondandelsägarnas rätt att utse styrelseledamöteri fondbolagels styrelse las bort. anser alt organisationen av ochinflytandet över fonderna och deras förvaltning skyndsamt bör överarbetas genomelt nytt förslag till fondlag. Förbundet förordar därvid en lösning där fondeni sig har en egen styrelse som i konkurrens kan upphandla förvaltningen avfonden. Skälenför mitt förslag: Enligt 7 § aktiefondslagen får fondandelsägarna utse enledamot i fondbolagets styrelse för varje påböGat tretal ledamöter. Hur valetskall gå till regleras inle i lagen. Enligt fondbestämmelserna i flertaletfonder hålls en andelsägarstämma vid vilken bl. seledamöler väljs.Fondbestämmelserna innehåller vanligen en regel som Prop. 1989/90:153 säger attandelsägarstämman är behörig om av andelsägarna är närvarande.Denna regel är inte absolut. Enligt samma fondbestämmelser får bankinspektionen utan något egentligt författningsslöd ge dispens från kravet på närvaro vidandelsägarstämman. Såväl företrädare för bankinspektionen som för fondbolagenhar upplyst att sådana dispenser är mycket vanliga eftersom andelsägarnasintresse för alt närvara vid stämmor och delta i valet av styrelseledamötergenerellt sett är myckel litet. De andelsägare som väljs som ledamöter i fondbolagetsstyrelse kan därför knappast påstås representera andelsägarna i någon högregrad. Frånfondbolagens sida har framförts all anordnandet av andelsägar-stämmor både ärkostsamt och administrativt sett betungande, särskilt som fondbolagen ocksåregelmässigt måste söka dispens från fondbeslämmelsernas regler.Bankinspektionens hantering av dispensansökningar är också tidskrävande. Denkritik som riktar mot promemorieförslagethar som främsta grund svårigheterna att överblicka fondbolagets prissättningav sina Gänster. I kritiken ligger all flera fondbolag tar ut för höga avgifterför köp, förvaltning och inlösen av andelar. Jag kan ha förståelse för dennakritik. Även andra undersökningar som bl. a. Spardelegationen gjort visar attdet är svårt all jämföra de olika fondförvaltamas prissättning och all denvarierar ganska kraftigt mellan olika förvaltare. Denna fråga avser jagemellertid föreslå löst på så sätt att fondbolagen åläggs att på ett enhetligtsätt redovisa vilka avgifler som tillämpas för försäljning, förvaltning ochinlösen av andelar. En särskild bestämmelse om detla förelås införd i denparagraf som reglerar vad som skall finnas intaget i fondbeslämmelserna.Härigenom bör en presumtiv andelsägare ha möjlighet attjämföra olika fonder idetta hänseende. SverigesAktiesparares Riksförbunds förslag all varje fond skall ha en egen styrelseinnebär att den nuvarande fondverksamhelen skulle ändras i grunden.Fondverksamheten som den nu är uppbyggd och som den föreslås också i den nyalagen utgår från att det är på fondbolagels initiativ som en värdepappersfondbildas. Om en fond därefter skulle kunna upphandla förvaltning från någon annanän det fondbolag som tagit initiativet till fonden kan det befaras all intressetför att bilda nya fonder avtar. Detta vore olyckligt. Jagvill också i detta sammanhang peka på att det inle finns något som hindrar att ett fondbolag i fondbestämmelserna reglerar andelsägarnas rätt att utse styrelseledamöter i fondbolaget. Del kan nämligen inte uteslutas att det finns andelsägare som har intresse av all en eller flera andelsägare är representerade i styrelsen. De fondandelsägare som anser all möjlighe ten att påverka fondens skötsel genom styrelserna är väsentlig, fömtsätts välja sådana fonder där fondbestämmelserna öppnar denna möjlighet. Sammanfattningsvis vill jag påstå att del skett en förskjutning vad gäller andelsägarnas beleende, från den enskilde andelsägarens önskemål alt kunna påverka den egna fondens verksamhet lill en efterfrågan av kvalifi cerade förvaltartjänster. Jag anser all andelsägarnas handlande är elt tyd ligt tecken på detta. Övervägande skäl talar därför för att rätten för 40 andelsägarnaatt utse ledamöter i fondbolagens styrelser inte längre bör vara lagreglerad. Däremot bör avskaffandetav ledamotsrepresenlation i styrelserna ersättas av en vidgadinformationsplikt för fonderna. Detta överensstämmer med EG:s krav påinformation :via ett prospekt. För varje fond skall det således finnas enaktuell informationsbroschyr med samma informationskrav som ställs påEG-ländernas fonder. Regeringen bör kunna överlåta åt bankinspektionen attmeddela föreskrifter om vad informationsbroschyren skall innehålla. bör naturligtvis utformas så att de överensstämmer med de krav somställs enligt EG:s direktiv. Genom att slopalagregleringen av andelsägarnas medinflytande bör följdenligt ocksåandelsägarnas möjlighet att utöva rösträtt för fondens aktier tas bort(nuvarande 17 § iredje stycket). Också här är kritiskt och anför att detta medför att bankerna genom sitt ägandeav fondbolag får ett inflytande över företagens skötsel och att detta kaninnebära en ökad maktkoncentration över näringslivet. Av den föreslagna I §framgår all fondbolaget skall handla uteslutande i delägarnas gemensammaintresse. Fondbolaget är därför skyldigt att tillvarata andelsägarnas intresseockså när det gäller att företräda fondens aktier. På grund av att vaGe fondsinnehav av aktier i ett visst bolag är begränsat anserjag risken dock inte varaalllför stor för en ökad maktkoncentration. Också här finns naturiigtvismöjligheter för den enskilda fonden att ha fondbestämmelser som tillförsäkrarandelsägarna möjlighet alt företräda fonden i dessa hänseenden. Mitt förslag:Endast registrerande fonder kommer att tillåtas. Fonder som i dagger utandelsbevis får på sigatt registrera andelsägarna och lägga upp ettandelsägarregister. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran.Svenska FondhandlareJÖreningen anser emellertid att en valfrihet mellanandelsbevis och registrering borde få förekomma. Skälen fiir mitt förslag:1 dag kan en fond antingen registrera andelsägarna eller ge ut andelsbevisi:form av löpande skuldebrev ställda till innehavaren eller viss man ellerorder. har valt olika lösningar. En enhetlig lösning böremellertid väljas i framliden. Det ökade krav på information från fondbolagentill andelsägarna som föreslås fömtsätter att fondbolagen kan nå ut lillsamtliga andelsägare på ett smidigt sätt. registersystem är därförnödvändigt främst av detta skäl. I och med att del nya kontobaseradevärdepapperssystemet (se prop. 1988/89:152) nu successivt införs skjuls ocksåregistrering i förgrunden. Del kan inte uteslutas att ävenvärdepappersfonder kan anslutas till detta system eller till någotliknande. I större fonder förutsätts också registreringen ske genom utnytGandetav modern datateknik som är ett enklare och billigare förfaringssätt än manuellhantering och som ger en större säkerhet för spararen. Från flera håll, däriblandriksbanken, har vidare påtalats att det finns nackdelar förenade med systemetmed utfärdande av fondandelsbevis till andelsägarna. Bland annat försvårasmöjligheten att få en rättvisande statistik beträffande fonderna. Det kan inteheller uteslutas all andelsbevisen används för skatteundandragande.Aktiesparfonderna och allemansfonderna måste enligt resp. lagstiftningregistrera andelsägarna. Mot bakgrund av vad jaghär anfört bör endast registrerande fonder tillåtas i fortsättningen. De fonder som ger utandelsbevis föreslås få på sig alt ersätta andelsbevisen med enregistrering av fondandelsinnehavet, dvs. som brukartillämpa vid inlösen av sedlar. I och med lagens ikraftträdande bör dessafonder inle längre ha rätt att sälja andelsbevis. Nya andelsägare skall alltsåregistreras. kommer del således att finnas andelsägaresom är registrerade och sådana som innehar andelsbevis i samma fond. Det får iförsta hand anses ankomma på resp. fond att nå ut till sina andelsägare för attförmå dem att ge in sina andelsbevis för att i stället bli registreradesom andelsinnehavare. Efter det attIvå-årsfrislen löpt ut har andelsbevisen endast bevisvärde. Den som kan visaeller göra troligt att han är ursäktad i sin försummelse att anmäla sittinnehav skall också bli registrerad som ägare till andelarna. Jagförutsätter att denna regel kommer att tillämpas på ett förnuftigt sätt så attingen skall riskera någon rättsförlust. Jag har i avsnitt 4.3föreslagit att slutna fonder skall kunna få särskilt tillstånd att verka undervissa omständigheter. Om sådana slutna fonder kommer att bildas kan det inteuteslutas att andelarna i fonderna kommer att få ett marknadspris och att detkan uppstå en handel med sådana andelar. Jag förutsätter härvid att ocksåslutna fonder skall vara registrerande, dvs. att de inte kommer att få rättatt ge ut några andelsbevis. Delta kan skapa vissa problem för en eventuellkommande handel. Jag fömtsätter att bankinspektionen kommer att följautvecklingen på detta område. Mitt forslag:StrafTbestämmelserna utmönstras ur lagstiftningen och ersätts med ellvitesförfarande. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran.Hovrätten över och anser dock att straffbestämmelserna börbehållas mot dem som bryter förbudet mot handel i vissa fall. Skälen för mitt förslag:Enligt den nuvarande lagstiftningen är vissa förfaranden straffbelagda enligtaktiefondslagen. Det kan ifrågasättas om en straffrättslig reglering är denmest effektiva. Den innebär att tillsynsmyndigheten för att beivra ett visstförfarande måste polisanmäla en händelse eller ett pågående skeende förpolisutredning och eventuellt allmänt åtal. En sådan utredning kan befaras talång tid. En mer effektiv ordning torde vara att kunna förena en återkallelseav ett tillstånd med elt vitesföreläggande. En återkallelse bör således kunnakombineras med ell vitesföreläggande att inte fortsätta verksamheten. Enmöjlighet att utfärda varning bör också införas. bör ocksåges möjlighet att kunna ingripa mot dem som driver fondverksamhet utan tillstånd.Ett sådant ingripande skall kunna ske mot både svenska och utländska förelagsom inte uppfyller lagens krav. I den nuvarande lagen äröverträdelser av förbudet för vissa befattningshavare att handla med den egnafonden straffsanktionerade. Hovrätten över och Blekingehar ifrågasatt omen överträdelse av handelsförbudet lämpar sig för sanktioner mot fondbolaget.En moisvarande bestämmelse finns emellertid i 39 §fondkommissionslagen (1979:748). Enligt den regeln får vissa befattningshavarehos fondkommissionärer inte göra kortfristiga placeringar för egen räkning.Denna regel föreslås av (SOU 1989:72) överfördtill en ny fondkommissionslag. Den möjlighet som tillsynsmyndigheten har attingripa mot dessa överträdelser är ytterst att återkalla tillståndet för fondkommissionsbolagetom inle detta kan visa att det gjort vad som får anses ankomma på det för attse till att anställda inte bryter mot förbudet. Motsvarande förfarande fåranses kunna tillämpas mot det fondbolag där befattningshavare bryter molhandelsförbudet. Reglerna om vilkasanktioner som bankinspektionen bör ha till sitt förfogande bör överensstämmamed motsvarande bestämmelser i annan lagstiftning inom den finansiella sektorn.Denna fråga bör dock behandlas i ett senare sammanhang. Jag vill därför inteutesluta att nu föreslagna regler kan komma att justeras i vissa avseenden. Mitt forslag:Kravet på utlänningsförbehåll i fondbolagens bolagsordningar slopas. Fondernafår också förvärva bundna aktier i svenska aktiebolag. Promemoriansförslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna: Allaremissinstanser som yttrat sig i denna del tillstyrker förslaget eller lämnar detutan erinran. Skälen för mitt förslag: I4 § aktiefondslagen föreskrivs att det i ett fondbolags bolagsordning skall tasin ett s.k. utlänningsförbehåll. Enligt lagen (1982:617) om utländska förvärvav svenska företag m.m. (företags-förvärvslagen) skall ett utlänningsförbehållför att uppfylla lagens krav innebäiaatt bl.a. utländska personer och svenska aktiebolag utan ullan- Prop.1989/90:153 ningsförbehåll inte får förvärva aktier moisvarande avaktiekapitalet eller av röstetalet för samtliga aktier i etlaktiebolag. Utlänningars möjligheter att äga fondbolag är således begränsade. Syftetmed kravet på ett utlänningsförbehåll i fondbolagens bolagsordningar var althindra all utländska intressen via fondbolag skulle kunna få etl dominerandeinflytande över svenska förelag. Risken bedömdes visserligen som ringa, menell lagfäst krav på utlänningsförbehåll ansågs ändå motiverat. Det kanifrågasättas om denna bestämmelse ligger i linje med uttaladeintresse av att främja utländska investeringar i landet och om den stämmer medden aUmänna utvecklingen inom . 1propositionen om ägande i banker och andra kreditinstitut m.m. (prop.1989/90:116) föreslås att de nuvarande förbuden mot utländskt ägande ibankaktiebolag, finansbolag och fondkommissionsbolag skall upphävas. I ställetskall företagsförvärvslagens regler tillämpas. I propositionen föreslås attdet obligatoriska utlänningsförbehållel skall slopas. Omkravet på ell obligatoriskt ullänningsförbehåll slopas återstår möjlighetenatt kontrollera det utländska inflytandet i fondbolag genom de nuvarandereglerna om förvärvstillstånd i företagsförvärvslagen. Med hänsyn till deplaceringsbegränsningar som gäller för varje värdepappersfond får det anses somuteslutet att utländska intressen via ett fondbolag skulle kunna få etl sådantinflytande över det svenska näringslivet att det inle skulle kunna accepterasfrån svensk sida. Det får mol denna bakgrund anses all del inte längre finnstillräckliga skäl för alt upprätthålla kravet på ett lagstadgatutlänningsförbehåll för värdepappersfonder. Bolagsstämmani vaGe nu existerande fondbolag får således la ställning till om detutlänningsförbehåll som måste finnas intagen i bolagsordningen skall finnaskvar eller inte. Något principiellt hinder för utländska intressen att startaeller överta ett svenskt fondbolag kommer alltså inte att finnas . Oavsettvem som äger fondbolaget bör alla värdepappersfonder ha sammaplaceringsmöjligheter. Av 5 § företagsförvärvslagen framgår att etlutlänningsförbehåll i ett företag inte hindrar en aktiefond att förvärva aktieri det företaget. Denna regel bör också finnas kvar. Som framgår avvad jag tidigare anfört kan risken för elt inle önskvärt inflytande frånutländska intressen ändå bedömas som ringa. Förelagsförvärvslagenhar för övrigt setts över av en arbetsgrupp inom industridepartementet.Gruppens förslag, (Ds 1989:57) Ändrade regler om utländska förelagsförvärv, harremissbehandlats. Enligt förslaget skall möjligheterna för utländskarättssubjekt alt förvärva aktier i svenska bolag utökas.