prop · GD03123 · 1989-12-31 00:00:00 — Utredningens slutsats att beslutetom detta stöd måste tas av en central myndighet är dock enligt länsstyrelsensmening felaktig. Besluten om detta stöd bör ske på regional nivå och samordnasmed andra regionalpolitiska stödformer (länsanslaget) i likhet med förslaget iRegionalpolitiska kommitténs betänkande. Länsstyrelseni län: Utredningen föreslår att ett investeringsstöd skall införas tilldet småskaliga fisket i sysselsättningssvaga regioner. Detta innebär att stödettill fisket får en renodlad regionalpolitisk profil. Länsstyrelsenanser det därför vara viktigt att det inte utvecklas särskilda stödformer förfisket, som är av delvis konkurrerande natur med det regionalpolitiska stöd,som hanteras i länen. I stället vore det naturligt att stödet till fisket,motiverat av regionalpolitiska skäl, samordnas med stödet för regionalt utvecklingsarbete.Länsstyrelsen tillstyrker därför förslaget om ett särskilt statligtinvesteringsstöd men avstyrker att besluten skall centraliseras till . Länsstyrelseni : Mot bakgmnd av den ändrade synen på prisregleringen, betingadav strävanden mot ökad frihandel, delar utredningens bedömningatt de generella stödåtgärderna bör avvecklas. Såvitt kan bedömakommer detta emellertid att utgöra ett aUvarligt ekonomiskt avbräck för en delav länets fiskeföretag. av dessa företag bedriver redan nu ett kustnära fiske. De har regionalpolitiskbetydelse. De bör därför enligt kunna bli föremål för regionalpolitisktstöd. Länsstyrelsenfinner det anmärkningsvärt att utredningen föreslår att ett sektorsorgan i en centraliserad organisation skall hantera det föreslagnaregionalpolitiska stödet. vill bestämt avstyrka detta. Det ärenligt mera naturligt att berörd länsstyrelse skall handläggastödet. samlade bedömning av stödets inriktning och storlek kandärvid vägledas av kännedom om regionens egna behov och möjligheter. Medlen böranvisas via länsanslaget. Länsstyrelseni län: Regionalpolitiskt betingade stödåtgärder tillnäringsgrenar bör beslutas så nära som möjligt dem som berörs av dessaåtgärder, dvs. inom resp. län. Länsstyrelseni : I motsats till utredningen anser länsstyrel sen att stödet till fisket i likhet med stödet till övriga näringsgrenar skall handhas av länsstyrelsema. På så sätt förbättras också möjligheterna att samordna stödet till fisket med den övriga regionala utvecklingsplanering en som sköts av länsstyrelserna. Länsstyrelseni : är positiv till en ökad satsning pådet "kustnära fisket" men det fordrar att insatser även görs påutveckling av fisketeknik och beståndsvård. anser även att stödoch utvecklingsinsatser till det storskaliga fisket i länet regionalpolitisktkan motiveras. Ett regionalpolitiskt stöd till fisket bör, enligtlänsstyrelsens mening inte särbehandlas från övriga regionalpolitiska stöd ochskall därför handläggas av . Länsstyrelseni : tillstyrker att en större andel av det statligastödet överförs till småskaligt fiske. Från regionalpolitisk synpunkt äryrkesfisket betydelsefullt i sysselsättningssvaga regioner. Yrkesfiske kanockså lämpligen kombineras med lantbmk och vattenbruk. Strukturstödet bördärför kunna omfatta yrkesmässigt insjöfiske och vattenbruk av olika slag.Handläggningen av stödet bör så långt som möjligt ske på regional nivå. Länsstyrelseni län: Den stmkturplan och det stöd som utredningen föreslår bör enligtlänsstyrelsens mening även omfatta fisket i de . En utveckling avinsjöfisket är av stort värde och kan vara ett komplement till annansysselsättning och i viss utsträckning bidra till att hålla landsbygden vidliv. Länsstyrelseni : tillstyrker utredningens förslag om stmkturstödoch att större regionalpolitisk hänsyn skall tas vid fördelningen av dettastöd. Länsstyrelsentillstyrker att det statliga ekonomiska stödet till fisket som ges från centralnivå samlas till en myndighet, . Länsstyrelseni : Utredningen föreslår stöd till småskaligt kustnärafiske i regionalpolitiskt syfte samt anser det vara viktigt att alla beslutsbefogenheteri fråga om statligt stöd hålls samlade hos . harunder lämnat stöd till fiskets utveckling både havsfiske och vattenbmk med regionalpolitiska medel. Vi vänder oss bestämt emot att fiskeristyrelseni fortsättningen skulle handha detta stöd, eftersom styrelsen knappast kan haden överblick över den regionala utvecklingen som en länsstyrelse har. Skulleytterligare statliga stödformer till fisket bli aktuella bör dessa handhas avlänsstyrelsen, liksom att nuvarande fiskerilån med fördel också kan överföras tilllänsstyrelsen. Länsstyrelseni : föreslår att stöd enligt utredningens förslagäven bör omfatta yrkesfisket i insjöar och vatten-bmksföretag. Däremot avstyrksförslaget att stödfrågorna skall hanteras på central nivå. Länsstyrelseni : Utredningens slutsats att stödfrågorna bäst hanteras av encentral myndighet är förvånande. Näringsstöd till andra branscher har underlång tid hanterats regionalt. Statens erfarenhet av detta kan bl. a. utläsas avdet faktum att det regionala ansvaret utökats . En regionaltförankrad stödgivning innebär att speciella hänsyn kan tas som ökarsamhällsnyttan i medelsanvändningen. Behovet av styrning kan lösas genom måloch riktlinjer för verksamheten. : Fiskets stmktur, kapacitet och lokalisering måste enligt vårmening bestämmas av fångst- och avsättningsmöjligheter- 1989/90:123Underbilaga 2.1 na.Från köparnas utgångspunkt är det viktigt att fiskeflottan omfattar Prop.1989/90:123 rationellafartyg av olika storlek. Det är t.ex. viktigt att det finns ett Underbilaga2.1 effektivtkustfiske som genom täta landningar kan sprida tillförseln av fisk tillfärskmarknad och industri mera jämnt. Andra typer av fiske kräver för attvara effektivt ett större tonnage. En ensidig satsning på statligt stöd till småskaligtfiske, motiverat av att just regionalpolitiskt stöd blir tillåtet enligt de nyaEFTA-reglerna, riskerar som vi ser det att leda till samma bidragsberoendeoch bidragsbaserade fiske som utredningen kritiserar när Strukturstödetbör enligt vår mening gälla hela fisksektorn, dvs. inte bara fisket utan ocksåberedningsindustri och handel. Syftet bör vara att främja en effektiv ochkonkurrenskraftig fisksektor. När det gäller fisket bör strukturstödet användasför att främja en sådan kapacitet och struktur som med hänsyn till efterfråganfrån färskmarknad och beredningsindustri samt fångstmöjligheterna behövs förett effektivt och lönsamt fiske. I en optimal struktur ingår med säkerhet såvälkustfiske som utsjöfiske liksom fartyg av olika storlek. Underlag för sådanabedömningar bör stmkturplanen kunna ge. : SFR avstyrker helt förslaget om att ge ett s.k.omställningsstöd för avyttring av de mest rationella enheterna utomlands. Föratt fisket skall klara den hårdnande konkurrensen från andra länder erfordrasen modern och rationell fiskeflotta. Vid utförsäljning enligt utredningensönskemål kommer det sämsta och minst rationella tonnaget att bli kvar i detsvenska fisket med följd att konkurrenskraften försämras ytteriigare. Ökademedel för skrotningsbidrag tillstyrkes. Det finns fortfarande ett stort antaläldre och orationella fartyg med dålig arbetsmiljö i den svenska fiskeflottan,vilka bör ersättas med nya. Ökade möjligheter att erhålla skrotningsbidragkommer att få en positiv effekt i detta avseende. Ersättningen per bruttotonbör höjas. Ifråga om det s. k. investeringsstödet, vilket skulle ersätta de nuvarande fiskerilånen,föreslår utredningen att 30 milj. kr. skulle avsättas för detta ändamålårligen, vilket innebär en betydande minskning i jämförelse med dagensförhållanden. Enligt SFR:s uppfattning bör 60 milj. kr./år avsättas förinvesteringsstöd om man inom rimlig tid skall kunna få en önskvärdmodernisering och förnyelse av den svenska fiskeflottan. Förbundet prioriterardock nuvarande system med fiskerilån som i stället bör höjas. Andra fiskerinationerhar s.k. fiskarbanker med statliga subventioner. Utan fiskerilån hade vi intehaft den förnyelse av fiskeflottan, som skett . Förslagetom att styra det statliga investeringsstödet till småskaligt kustnära fiske ispeciellt utvalda regioner avstyrks. SFR anser det vara av yttersta vikt attalla svenska yrkesfiskare skall ha samma möjlighet att erhålla investeringsstödet,oavsett bosättningsort. En modern och rationell fiskeflotta är självklart likaviktig i alla delar av landet. Deregionala stödåtgärder, som utöver detta kan utgå, ligger helt i förbundetslinje att stärka svaga regioner. Förslagetom att satsa på ett småskaligt kustfiske, motverkas framför allt 92 av att det inte finns fiskså nära kusterna i den utsträckning som behövs Prop. som bas för ett påtagligtutökat yrkesmässigt fiske. En sådan marknadsin- Underbilaga 2.1 riktning skulle ocksåmedföra problem för industrin att få råvara. betyder givetvis inte attförbundet avstyrker något som helst förslag att stödja"kustfisket" som på samtliga kuststräckor uppvisar dålig : Utredningen vill genomföra en satsning på det småskaliga fisket.Tyvärr finns ingen definition på vad som är småskaligt. För att få en stabiltillförsel av fisk i handel och industri krävs en flotta som kan bedriva fiskei alla tänkbara förhållanden. Vår erfarenhet är att ju mindre fartygen är destosvårare blir det att få denna kontinuerliga tillförsel. Detta innebär enligtvår bedömning att en övergång till mer småskaligt fiske kommer att medföraproblem för såväl handel som industri. Utredningenframför att krav på kvalitet m.m. innebär att fisket bör bedrivas mer småskaligt.Vår uppfattning är att det är moderna fartyg i olika storlekar med skickligabesättningar som ger fömtsättningar för bästa kvalitet på den landade fångsten. : Det svenska vattenbruket kommer liksom fiskerinäringen att ha ettkontinuerligt behov av att stmktureUt kunna anpassa näringen. Generellastödformer för sådana åtgärder bedöms även i fortsättningen vara möjliga förfiskerinäringen. VRF vill starkt framhålla vikten av att dessa stödformer görstillgängliga för såväl vattenbmket som fiskerinäringen. GrossistförbundetSvensk handel: Strukturstödet bör användas för att främja en önskvärd stmktur påhela fisksektorn. Stöd bör alltså kunna ges både till fiskelag och tillindustri- och handelsföretag som ett led i arbetet på att genomföra deförändringar som enligt strukturplanen behövs för att den svenska fisksektornskall få den konkurrensförmåga som behövs för att klara de förutsättningar somkommer att gälla . : Utredningens förslag om investeringsstöd och viss finansiering avmarknadsföringskostnader tilltalar KF beroende på dess positiva karaktär. Fiskhar enligt SLV många näringsmässiga fördelar och SLV rekommenderar en ökadfiskkonsumtion. De föreslagna positiva åtgärderna är dock enligt KF:s meninginte tillräckliga utan bör breddas till att avse även forskning och utvecklingkring produkter, förpackningar och distribution i avsikt att höjafiskkvaliteterna genom snabbare genomloppstid och därigenom ökafiskkonsumtionen. Inriktningen bör också vara att underiätta för betydligt flerkonsumenter att få tillgång till god och näringsrik färsk fisk till rimligapriser. Bohuslänsskärgårdsråd: Rådet anser att inte kan behandlas som en fiskerinäringspolitiskenhetlig region utan varie ort och delregion måste stödjas på sina villkor ochmed hänsyn till ekologiska och marknadsmässiga villkor. 1 utredningen saknashelt en konsekvensanalys av vad en minskning av fisket skulle betyda för olikadelar av t.ex. vårt intresseområde. 4.4Frågor i samband med EFTA-överenskommelsen Kvantitativaimportrestriktioner för sill och torsk från EFTA-länder används vid risk förallvarliga marknadsstörningar fram tiU den 1 januari 1994.1 normalfallet bördock importen vara heU fri. Direktlandningav fisk från EFTA-länder tillåts från den . Det bör övervägas omdirektlandning av fisk även från andra länder skall tillåtas från samma datum. Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.1 Fiskeristyrelsen:Enligt utredningen bör man överväga att tillåta direktlandningar från andra änEFTA-ländema. FS avråder frän ett ensidigt svenskt beslut om detta. Rätten tilldirektlandningarna i bör i stället användas som ett argument iförhandlingarna med framför allt EG, där det råder en starkobalans till svensk nackdel, vad gäller villkoren för handel med fisk. Statens jordbruksnämnd:Enligt nämndens uppfattning bör tillämpningen av kvantitativ reglering försill och torsk göras beroende av neddragningen av stöden (de icke tillåtna) ide övriga EFTA-ländema. Om exempelvis betydande statliga stöd fortsätter attutgå i andra EFTA-länder fram bör viss försiktighet iakttas vidimport från dessa länder om det anses troligt att exportprisernapåverkats av befintliga stöd. Statens pris- ochkonkurrensverk: Med hänsyn till den snedvridning av konkurrensförhållandena försvensk beredningsindustri som de kvantitativa importbegränsningama innebär,anser SPK att importregleringama bör avskaffas fömtom gentemot EFTA ävengentemot övriga exporterande länder, främst EG och öststatsländer. Möjlighetenatt tillämpa importlicenser gentemot EFTA börutnyttjas ytterst restriktivt. : Fiskbranschen föreslår att alla kvantitativa importbegränsningarför fisk och skaldjur tas bort sä snart som möjligt. Prisregleringsavgiften påfisk från EFTA-ländema bör avvecklas i samma takt som tar bort otillåtetstöd tiU fiske och beredningsindustri. Genom ändringama i bilaga Etill och de nya tolkningsreglerna som EFTA-länderna nu harenats om ändras fömtsättningarna för fiskeripolitiken och stödet till fisketpå ett genomgripande sätt. För fiskbranschens delinnebär uppgörelsen möjligheter till bättre tillgång till färsk fisk genom attden kvantitativa importregleringen för sill och torsk tas bort. Samma verkanbör möjligheterna till direktlandningar av utländska fiskare i få.Dessa nya möjligheter kan få betydelse för främst beredningsindustrins råvamförsörjning.Både sill- och torskberedningsindustrin har haft stora problem att fåtillräckligt med råvara för att kunna bedriva sin verksamhet i den omfattningsom krävs för att nå ett rimligt kapacitetsutnyttjande. att understryka att vi serdessa nya möjligheter att importera råvara enbart som ett komplement till detsvenska fiskets fångster, men ett viktigt sådant. Vi vill understryka attdet kan ta innan svensk industri har hunnit skaffa sig de kontaktersom behövs för att kunna utnyttja denna möjlighet. Det vore t.ex.knappast möjligt för svensk torskindustri att köpa råvara i de länder somexporterar, eftersom leverantörerna i rådande bristsituation prioriterartidigare kunder. När kontakter väl är etablerade är det givetvis nödvändigt attdessa får fortlöpa. Möjligheten enligt att återinföraimportlicens vid risk för akuta marknadsstörningar kan därför inte tillämpas såatt svenska importörer inte kan fuUfölja ingångna avtal med utländskaleverantörer. innebärockså möjlighet till direktlandning i annat EFTA-land från den I juli 1992.Detta kommer att innebära bättre möjligheter att få fram svenskfångade räkor tillbutikerna före veckosluten. Vi föreslår att man från svensk sida begär attsvenska räkfiskare skall få landa sina fångster i för transitering tillSverige redan från en tidigare tidpunkt. innebäratt prisregleringsavgiften på fisk och fiskprodukter måste tas bort för detsom importeras från EFTA-ländema senast från den 1 janauri 1994. Däremot finnsingen skyldighet för att ta bort avgiften för svenskfångad fisk ellerför fisk från t. ex. EG. bör emellertid ta upp överläggningarmed EG i denna fråga och erbjuda EG att ta bort prisregleringsavgiften ocksåför fisk från EG i utbyte mot att EG tar bort sina tullar på fisk ochfiskprodukter från . : Utredningen anser att det bör övervägas att tillåtadirektlandningar av fisk i från andra länder än EFTA-länderna. SFRavstyrker bestämt detta. Sådana direktlandningar skulle kunna leda till attpriserna på den svenska marknaden dumpas genom direktlandningar från t.ex.öststater eller från utpräglade låglöneländer. Det finns också en uppenbar riskatt fisk av sämre kvalitet kommer ut på marknaden, vilket negativt påverkarkonsumenternas inställning till fisk som livsme-dd. 1989/90:123Underbilaga 2.1 STATENSJORDBRUKSNÄMND DNR 30-40/90 Prop. (JS-l-FB) Underbilaga 2.2 Prisregleringen på fisk m. m, under /91 Regeringenuppdrog i beslut åt statens jordbmksnämnd att efteröverläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och jordbmksnämndens konsumentdelegationavge förslag beträffande prisregleringen på fisk under /91.1uppdraget angavs följande. Regeringenhar för avsikt att för redovisa den inom EFTAträffade överenskommelsen om liberalisering av handeln med fisk och marinaprodukter från . Iavvaktan på ställningstagande till denna redovisning skall jordbmksnämndensförslag för /91 rymmas inom den utgiftsram som gäller /90 eller 120 milj. kr. Förslaget skall i övrigt utformas medutgångspunkt i de av beslutade riktlinjema förprisregleringen. Jordbmksnämndenbör avge förslag till disposition av medel inom nämnda utgiftsram urprisregleringskassan för fisk för att bestrida kostnader förtrygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. Kostnadema för försäkringen skallräknas av från normpriserna och/eller andra stödformer. Förslagetbör även omfatta disposition av medel för att täcka kostnader för utsättning avlax, annan laxfisk och ål. Därvid skaU även beräknas ett särskilt belopp förfortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Beloppen börbestämmas efter samråd med . har i skrivelse till regeringen anhållit om att få blirepresenterat vid fiskprisöverläggningarna. Regeringen har överlämnatskrivelsen till beaktas vid det samråd som kan behövasinför överläggningarna. Jordbmksnämndenhar nu överlagt med fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationenangående prisregleringen på fisk under /91. Samråd har ävenskett med . Överläggningama har lett till enöverenskommelse och i samförstånd med delegationema lägger nämnden framföljande förslag. 2 Utgångspunkter Prop. Underbilaga2.2 De av beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken (prop. 191111%:112, JoU 23, rskr. 272) omfattar ett inkomstmål, ett konsumentmål, ettproduktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mål. Nämndenhar berört dessa olika mål bl.a. i sin regleringsskrivelse till regeringen den8 . Deår 1981 beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk (prop. 1980/ 81:198,JoU 37, rskr. 423) innebar bl. a. att det s. k. normprissystemet togs i bmk. Normprissystemetinnebär i huvudsak att normpriser och normkvantiteter för de viktigare slagenav fisk fastställs av efter förslag av jordbruksnämnden. Normprisernaskall i princip sättas så att fisket når avsedd lönsamhet samt attkonsumenterna erbjuds fisk till rimliga priser. Normkvantitet anger denkvantitet för vilken pristillägg högst kan utgå. Regeringenhar i förharidlingsuppdraget för /91 angivit att nämndensförslag skall rymmas inom en utgiftsram om 120 milj. kr. Ibilaga 1 redovisas uppgifter rörande normprissystemet samt regleringsekonomin /86. 3 Fångster och avsättning Dentotala svenska fångsten av fisk uppgick till ca . Häravutgjordes ca av sill/strömming för konsumtion, ca av torskoch ca av foderfisk. Avsättningenav svenskfångad sill/strömming på den inhemska marknaden uppgår tillca . Exporten av oberedd och filéad sill/ strömming uppgick år 1989till ca , varav drygt avsattes inom ramen för det särskildastödet till export av sill/strömming till statshandelsländer. Ca 10000 tonutgjordes av s. k. överskott. Deneuropeiska sillmarknaden domineras av god tillgång på nordsjösill, som har förtmed sig låga priser. Då konsumtionen troligen inte kommer att öka i nämnvärdgrad är det sannolikt att priserna på sill kommer att förbli hårt pressade. Torskfångsternai uppgick till ca . Den övervägande delen fiskas iÖstersjön. avsattes ca torsk i medan ca 20000 tonexporterades i oberedd form. Importen av torsk, som domineras av frysta filéer,beräknas 1989 ha uppgått till ca , omräknad till landad vikt. Torskprisemahar stigit till följd av intemationeU brist på råvara.Kraftigt minskade fångstkvoter i bl.a. gör att priserna bedöms förblihöga. Torskbeståndet i har blivit kraftigt nerfiskat. Fångstutrymmetde närmaste åren torde ändå medge ett uttag för del på i stort settnuvarande nivå. Inskränkningar i fisket kan dock inte helt uteslutas p.g. a.alltför knapp tillgång. Vadgäller övrig torskfisk och flatfisk är importandelen . nadsbilden för dessa fiskslag väntas inte förändras nämnvärt. 7 1989/90. 1 saml Nr 123 Enligt riksdagsbeslut sammanfattas målsättningenför fiskeripolitiken på följande sätt: 1989/90:123 Underbilaga 2.2 "Målen för fiskeripolitiken bör vara att skapaförutsättningar för att de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan få både enekonomisk och social standard som är jämförbar med den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetet som konsumenterna erbjuds fisk av godkvalitet till rimliga priser. Inom de gränser som ges av en ansvarsfullhushållning med fisktillgångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligtoch fångsterna bestämmas av möjligheterna till en lönsam och stabil avsättning.Samtidigt bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främst i kust-ochskärgårdsområden där fisket har stor regionalpolitisk betydelse". Till nu avslutade överiäggningar har inkomstmaterial förår 1988 funnits tillgängligt i form av SCB:s deklarationsundersökning förfiskare. Denna baseras på ett slumpmässigt urval av självdeklarationer frånyrkesfiskare. Som framgår av tabell 4 är inkomstnivån vad gäller"sammanräknad inkomst" högst på . Sydkustens fiskareuppvisar lägre inkomster än fiskare medan ostkustensfiskare har markant lägre inkomster. "Inkomster av fiske m.m.", somavser att belysa Tabell 4 Inkomster för trålfiskare enligt SCB:sdeklarationsundersökning för fiskare Inkomster av fiske m.m. Förändring innan, % Förändring innan, % ' Det taxeringsmässigabegreppet "sammanräknad inkomst" innefattar samtliga förvärvskällor.Underskott i förvärvskälla upptas till noll. Avdrag har gjorts för egenavgifter. Kontant netlo av fiske minskat med värdeminskningsavdrag och avdragför ökade levnadsomkostnader samt ökat med ersättning från arbetslöshetskassaoch försäkringskassa. Avser att belysa resultatutvecklingen för själva fisket. Resultatregleringsposterhar ej medtagits och avdrag har ej gjorts för egenavgifter. resultatutvecklingen försjälva fisket, visar för fiskare ett oförändrat och för syd- ochostkustens fiskare ett förbättrat resultat jämfört med året innan. Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.2 5 Förslag till prisreglering på fisk för budgetåret Uppgifterom det biologiska fångstutrymmet samt marknads- och avsättningsförhållandenredovisas i avsnitt 3. 1avsnitt 4 redogörs för inkomstförhållanden inom det svenska fisket. Prisutvecklingenför produktionsmedel inom de viktigaste fiskeinriktningarna visar enligtjordbruksnämndens beräkningar en ökning med 11,. EnsammanstäUning a v vissa löneavtal för inom olika avtalsområdenredovisas i tabell 5.1. Det bör observeras att lönehöjningarna gäller frånolika tidpunkter för olika avtalsområden. Tabell5.1 Avtalsenllga lönehöjningar inom olika områden , procent SAF-LO-området Ramavtal (exkl. Metall) VF-Metall 3,2' Enligtförhandlingsuppdraget skall under /91 kostnaderna förtrygghetsförsäkringen avräknas från normpriserna och/eller andra stödformer. Kostnadernaför trygghetsförsäkringen uppgår för /90 till . Inormpriserna för /90 är kostnaderna för trygghetsförsäkringenbeaktade till 1988/kostnadsnivå (8,370 milj. Då kostnadema /90 minskat är någon ytterligare avräkning ej aktuell. Normkvantitet angerför vilken kvantitet pristillägg utgår men medför i och för sig inte någonbegränsning i fisket. 5.2.1 Sill/strömming Förhittillsvarande budgetår har normkvantitet fastställts endast för sill/strömming. Den uppgår under innevarande budgetår till men färökas till högst om stödet till export av sill/strömming till statshandelsländeroch/eller stödet till foderfisk minskas (se avsnitt 5.9 och 5.10). /91 föreslås att normkvantiteten för sill/strömming sänks till44000 ton, vilket motsvarar den förväntade pristilläggsberättiga-deavsättningen av normprissatt sill/strömming.