prop · GD03153 · 1989-12-31 00:00:00 — 1detta sammanhang framstår generella regler av typ "högst x procent avfondförmögenheten får placeras i derivatinstmment eller utgörasäkerhels-belopp" som aUtför rigida. Bankinspektionen borde således gesmöjlighet all utforma begränsningsregler som möjliggör i sig godtagbaraaffärsstrategier. OMfinner del vidare önskvärt all innebörden av begreppet effektiveraförvaltningen klargörs i motiven. Del vore olyckligt om begreppet tolkades isnäv administrativ mening. I ställt borde möjligheten all med optioner ellermotsvarande instmment effektivare styra avvägningen mellan risk och värdetillväxtframhållas. Skrivningen i första stycket på sid 87 "Del kan således aldrigaccepteras alt en fond använder oplionshandeln på ett sådant sätt att riskenför förluster ökar." är i detta sammanhang olycklig. För det förstaframgår inte från vilket utgångsläge förlustrisken får öka. För det andra bordedel vara acceptabelt om en fond genom att öka risken för små föriuster kundeförsäkra sig mot stora förluster. OMvill också framhålla att det faktum att främst standardiserade optioner ochterminer nämns i lagtexten inte får medföra att del skulle anses förbjudet attanvända ej standardiserade optioner och terminer. Om valulakurssäkring skallkunna gå att genomföra fordras det i praktiken alt icke standardiseradeoptioner och terminer används. Även när del gäller punkterna a) O ovan bordeickestandardiserade instrument vara tillåtna under vissa av Bankinspektioneneller i fondbeslämmelserna särskilt angivna omständigheter. 4 Särskilda regler för nationella fonder 4.1 Hovrätten över och Vilkaregler som skall gälla för de utländska fondförelag, som får tillstånd enligt förslagets 2 § 2 st att utöva placeringsfondsliknande verksamhet här i landet, har inte redovisats. Beträffande de slutna fonder, som vänder sig till allmänheten men som kan få dispens enligt bestämmelsens tredje stycke, har i motiven anförts alt föreskrifter kan ges att de skall följa placeringsfondslagens regler. Del kan ifrågasättas om regeringen och bankinspektionen på detta sätt kan tillåtas råda över i vilka fall lagen skall 100 Det finnsvidare risk för att det i vissa dispensbeslul kommer att Prop. 1989/90:153föreskrivas all lagen är tillämplig på verksamheten medan i andra beslut Bilaga1 sådan föreskrift inte ges. För andelsägaraa kan del innebära en nackdel altplaceringsfondsverksamhel inte regleras på etl enhetligt säll. Enligthov-rätlens mening vore del all föredra att placeringsfondslagen enligt enhuvudregel automatiskt blir gällande även för verksamhet som bedrivs i enlighetmed beviljade dispenser. EventueUt kan undanlag i speciella fall medges frånsärskilda bestämmelser i lagen. 4.2 Öppna och slutna Jonder Dennya akliefondslagen skall enbart behandla öppna fonder. Regeringen eller, eflerregeringens bemyndigande, bankinspektionen skaU dock kunna ge dispens förslutna fonder, om det finns särskilda skäl lill det. Försäkringsinspeklionenvill på denna punkl framhåUa all försäkringspremiefonder enligt lagen omlivförsäkringar med aktieföndsanknytning av naturliga skäl inte kan varaslutna. Del bör alltså inte komma i fråga att om mol förmodan enframställning om delta skulle göras bevilja dispens för en slutenförsäkringspremiefond. 4.3 Fullmäktige i Riksbank Lagenföreslår vidare all utländska fondförelag ska, efler särskilt tillstånd avregeringen, eller, efler regeringens bemyndigande, bankinspektionen, få bedrivaakliefondsliknande verksamhet här i landet om verksamheten väsentligenuppfyller de krav som lagen uppställer. Enligt motiven skall ell fondföretag iEG som uppfyller EG-direktiven efter ell enkel anmälningsförfarande kunnaerhålla sådani tillstånd. Detta innebär all ell utländskt fondföretag skallkunna marknadsföra fonder i . Fullmäktige välkomnar denna möjlighet somligger i linje med övrig avreglering av kapital- och Gänslehandel övergränsema. 2.Öppna och slutna Jonder (Kapitel 4.5) Ipromemorian (sid 52) framhålls beträffande lagförslaget att "lagen behandlarbara öppna fonder. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen skall kunna ge dispens också för slutna fonder om det finnssärskilda skäl lill det". BankJÖreningentillstyrker att den föreslagna lagen utformas så, all den endast omfattar öppnafonder. Detta är i överensstämmelse med EG:s direktiv /611/EEC avseende s.k.UCITS (undertakings for in ). Därisägs i Article 2: "The following shall not be UCITS subject to thisDireclive: UCITS ofthe closed-ended type...". Bankföreningenanser de tillfredsställande all slutna fonder enligt förslå- 101 getskall kunna tillåtas genom del angivna dispensförfarandel. Såsom Prop.1989/90:153 framhålls (sid 66) torde denna lösning inle kunna komma i konfliktmed Bilaga 1 EG:s direktiv, eftersom detta endast tar sikte på öppnafonder. Bankföreningenvill framhålla alt föreningen i sill remissyttrande överbankkostnadsulredningens betänkande "Kostnadsutveckling och konkurrens ibanksektom" (SOU 1989:16) föreslog alt aktiefondslagen borde ses över isyfte all tillåta även slutna fonder. Härigenom skulle spararna kunna ullovasviss fast ränta för långsiktigt, bundet sparande. Detta förslag åberopas ipromemorian, vari del också framhålls att "del inle (kan) uteslutas all ocksåslutna fonder kan erbjuda fördelar för vissa sparare" (sid 53). Bankföreningenvill är något mer utförligt än i ovannämnda remissyttrande ulveckla fördelarnamed slutna fonder. I en öppen fond kan spararna inte utlovas en bestämdavkastning. Del beror på all när nya andelsägare lillkommer, erhåller fondenmer kapilal och detta kan kanske inle placeras lill samma avkastning som deltidigare placerade kapitalel. Många sparare, särskilt småsparare, föredrar docken i förväg bestämd avkastning under en viss placering slid. Detta kanslorplacerare erhålla genom all själva köpa värdepapper direkt. Vissavärdepapper är dock utfärdade i så stora valörer, alt enda möjligheten försmåsparare all placera i dem är all köpa andelar i en fond, som i sin lur köpervärdepappren i fråga. Genom bundna fonder, som köper vissa i förväg bestämdavärdepapper med viss, bestämd ränta, kan småsparare erbjudas en bestämdavkastning . Delta torde för många utgöra en attraktiv form förlångsiktigt, bundet sparande. Effekten blir en ökad inlåningskonkurrens tillgagn för spararna. I den proposition(1974:128) som låg lill grund akliefondslag framhölls som skälför förbudet mot slutna fonder, att departementschefen "i likhet medutredningen och remissinstanserna anser del vara av stor vikt alt möjlighetfinns för andelsägaren att få sin andel inlöst när som helst och attinlösenprisel därvid inle är beroende av etl vid tillfället rådandemarknadsvärde som grundas på tillgång och efterfrågan". Bankföreningenvill framhålla att en av fördelarna med slutna fonder är alt andelsägarna iförväg kan tillförsäkras all få sin andel inlöst lillpari; i en öppen fond däremot kan andelsägarna aldrig i förväg vela vilketvärde andelarna har vid inlösen. Vid förändringar i marknadsräntornaförändras, ål motsatt håll, inlösenvärdet på andelar i öppna fonder; dettaomvända samband mellan ränteändringar och kursändringar är svårt att förstå förmånga småsparare..Vid ränlestegringar faller inlö-senvärdel för andelar i öppnafonder, vilkel är lill nackdel sett från andelsägarnas likviditetssynpunkl.Detta undviks, som ovan framhållits, i slutna fonder på grund av utfästelsen ominlösen till pari. Enligt 2 §, tredje stycket får regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bankinspektionen medge undantag "från första stycket om delfinns särskilda skäl till det". b) Det är på grundval avdel ovan angivna stycket som tillstånd för slutna fonderkan ges genom dispensförfarande. dettainte tillräckligt klart framgår av lagtexten, vilket sammanhänger ° medvad som anförts under a) ovan. c) Detges i lagtexten eller promemorian i övrigt ingen motivering varför särskilda skäl skulle krävas eller någon precisering/exemplifiering av tänkbara sådana skäl. Vanligtvis brukar man med "särskilda skäl" avse något exceplionelU förhållande, t.ex. elt speciellt ekonomiskt läge. Slutna fonder är dock en företeelse som har sitt berättigande av generel la skäl oavsett del ekonomiska läget etc; det finns därför inget moliv att föreskriva särskilda skäl för ett dispensbeslul. - Ispecialmoriveringen (sid 65-66) till 2 §, Iredje stycket sägs: "I etl beslut om dispens kan därvid föreskrivas att den slutna fonden i till lämpliga delar skall följa akliefondslagens bestämmelser". d) Eftersomlagen och dess bestämmelser endast gäller öppna fonder, blir det regeringen eller bankinspektionen som vid beslut om tillstånd för sluten fond i enlighet med dispensmöjlighelen godkänner villkor, fondbestämmelser m. m. för den ifrågavarande slutna fonden. Härige nom skapas stor flexibilitet all utforma ändamålsenliga regler för olika typer av slutna fonder, vilket bankföreningen anser vara en stor fördel. - Påsid 53 anges all tillstånd lill slutna fonder skall "främst av praktiska skäl tidsbegränsas". e) Motiveringför en tidsbegränsning saknas i promemorian. En sluten aktiefond måste kunna fortleva åtminstone under de förvärvade värde papprens löplider. När de värdepapper, som fonden först förvärvade, blir inlösta, kan del vidare bli aktueUt för fonden alt erbjuda andels ägarna fortsall placering i andra värdepapper, varvid en "ny period" för fonden påböGas. Om en tidsgräns redan i förväg fastställs för tillståndet, skulle detta just "av praktiska skäl" avsevärt försvårafon dens verksamhet och förvärv av värdepapper till skada för sparama. Det bör vara tillräckligt all fondbeslämmelserna skall godkännas av bankinspektionen (11 §) och alt fonden skall stå under bankinspektio nens tillsyn (sid 66). Beträffandefrågan om slutna fonder vill föreningen ansluta sig lill vad som anförs iremissyttrande av . Behovet all kunna erbjuda placerarnaalternativ med slutna fonder är ovedersägligt. Alt en sådan möjlighet öppnasgenom dispensförfarande anser föreningen vara tillfynest. Bilaga 1 kommentarer till de olika bestämmelserna framgår all vissa regleroch formuleringar, som är hämtade direkt ur direktivet, är svåra ellerolämpliga alt applicera på svenska förhållanden (t ex § § 16 och 17 gällandefondernas placeringsinriktning). Påflertalet punkter anser föreningen dock att förslaget bör utformas så att det istörre utsträckning överensstämmer med EG-direktivet. Föreningen föreslårdärför å ena sidan att man tar stegel fullt ut när det gäller lagens anpassningtill EGs direktiv och inte onödigtvis håller fast vid vissa strängare reglerför svenska fondbolag, och all man å andra sidan behåller en förenkladaktiefondslag, med utvecklande placeringsmöjligheler, som är tillämplig pånationella fonder, såsom allemansfonder, företagsfonder och andra fonder somendast vänder sig lill svenska placerare. På så sätt skulle man också kommalill rätta med problemet avseende placeringar på svenska penningmarknaden (seunder § 16), om man skulle kunna bibehålla möjligheten för svenskplacerandefonder att profilera sig, t.ex. genom att placera i ell mindre antal pappereller följa OMX-index, allt under förutsättning att man endast vänder sig lillinvesterare i . Som alternativ lill förslaget om nationell särregleringföreslår föreningen att dispensmöjligheler införes i relevanta bestämmelser. ISverige har man ännu inle diskuterat frågan om införande av s. k. slutnaaktiefonder. Det är fonder som liknar investmentföretag och vars andelar ärföremål för daglig handel på aktiemarknaden. Det nya skattesystemet väntas ioch för sig utjämna de skattemässiga skillnaderna som diskriminerarinvestmentbolagen, men om så inte skulle ske, och kanske under allaomständigheter, bör frågan om slutna aktiefonder utredas. 1kommentar lill dispensregeln i 2 § i förslaget till akliefondslag uttalas alttidigare beviljade dispenser för premieverksamhel kommer alt upphöra.Premiepooler, som verkat under sådan dispens, bör enligt promemorian få finnaskvar under åtminstone efter lagens ikraftträdande. Riksgäldskontorelvill peka på betydelsen av all premiepoolerna ges en betryggande tillförfogande för avveckling. Med så stora belopp som dessa pooler omsluter kan enhastig avveckling leda lill så stora kursfall all premiemarknaden skulledrabbas på ett menligt säll. Avvecklingsperioden bör således enligtriksgäldskonlorels uppfattning göras längre än ell år. 5 Andelsägarrepresentation Prop. Enligtförslaget avskaffas fondandelsägarnas nuvarande rätt att utse ledamöter ifondbolagens styrelser. Inspektionen vill i det sammanhanget erinra om all deli samband med tillkomsten av lagen i livförsäkringar med aktieföndsanknytninglades vikt vid försäkringslagarnas inflytande i fondbolagens styrelser.Föredragande departementschefen framhöll således alt del, med hänsyn lill atttilväxlen av försäkringstagarens tillgodohavande är beroende avförsäkringspremiefondens utveckling, var rimligt all den rätt till inflytandeöver valet av slyrelseledmöler i fondbolaget som enligt aktiefondslagentillkommer fondandelsägarna inte lillkommer försäkringsbolaget ulan i ställetde försäkringstagare på vilkas uppdrag andelarna förvärvats. Detsamma gäller ifråga om den vetorätt som enligt aktiefondslagen förbehölls fondandelsägarnasstyrelserepresenlanter vid utövande av rösträtt för aktier i fonden (prop1989/90:34 s 55). Denna syn kommer lill uttryck i 12 § lagen om livförsäkringarmed aktieföndsanknytning. Som försäkringsinspeklionen framhöll i sittremissyttrande över den departementspromemoria (Ds 1989:35) Livförsäkringarmed fondanknytning som propositionen byggde på i vilket yttrande inspektionentillstyrkte förslaget i fråga innebär detta en förstärkning avförsäkringslagarinfly-tandel i förhållande till vad som gällde tidigare. Avden nu föreliggande promemorian framgår inte uttryckligen om förslaget äravsett all också tillämpas på försäkringspremiefonder dessa behandlas fö.inte alls i förslaget. Av den utformning som 12 § lagen om livförsäkringar medaktieföndsanknytning har följer dock alt, om paragrafen inte ändras så all dendirekt utsäger något om försäkringslagarinflylan-del iförsäkringspremiefondbolagens styrelser, detta inflytande också avskaffas. Försäkringsinspektionenhar viss förståelse för de argument som framförs för att frågan omandelsägarnas representation i aktiefondbolagens styrelser inte skall varalagreglerad (s 48 ff). Inspektionen kan inte heller se att några störreolägenheter uppslår av att försäkringstagarinflytandet iförsäkringspremiefonderna avskaffas försäkringslagarnas inflytande ifondförsäkringsbolagen framstår som mera betydelsefullt. Likafullt kan detnaturligtvis sällas i fråga om de skäl som medförde alt ell inflytande av detförra slaget kom att garanteras i en lag som trädde i kraft så sent som den 1februari redan kan ha blivit så slarki försvagade all en lagändring nu böraktualiseras. 5.2 Fullmäktige i Riksbank Förslagetanför även all del vidgade informalionskravel är en färulsätl- ning för all den lagsladade rätten för fondandelsägarna all utse ledamöter i fondbolagsstyrelser skall las bort. Som skäl för förslaget all avskaffa denna obligatoriska ordning, vilken dock frivilligt kan införas i fondbeslämmel- 105 serna,anförs att intresset bland delägarna all närvara vid stämmor och delta Prop. 1989/90: 153 i val av styrelseledamöter är mycket litet. Härtill kommeratt anordnandet Bilaga 1 av sådana stämmor är kostsamt och administrativtbetungande. Dispens brukar regelmässigt krävas från bankinspektionen frånkravet på närvaro vid stämman. Fullmäktigevill dock peka på värdet av att möjligheten finns för delägare som ärintresserade därav alt öva inflytande på den fond där de är delägare ochföreslår att frågan om den lagstadgade rätten all utse styrelseledamöterprövas ånyo i del fortsatta beredningsarbetet. Tillskillnad mot vad som föreskrivs i gällande lag föreslås nu all fondandelsägarnainte skall ha rätt, som grundas på lag, alt utse vissa styrelseledamöter.Intel hindrar dock att det i fondbeslämmelserna föreskrivs en sådan rätt. SFFhar ingenting att invända häremot. Enligtgällande lagstiftning förvaltas aktiefonderna f n. av etl s. k. fondbolag, ivars styrelse fondbolagels ägare utser 2/3-delar av ledamöterna ochakliefondsandelsägarna var Iredje ledamot. Genom nuvarande ordning har andra änfondandelsägarna majoritet i del förelag som förvaltar andelsägarnastillgångar. Exempel finns när det gäller prissättningen på fondbolagetsGänster, där fondbolag genom sitt agerande inte i första hand tillvaratagitandelsägarnas intressen utan i stället gynnat fondbolagets ägares intressen.For alt nå så effektiv och kostnadslåg förvaltning som möjligt är det viktigtatt fonden har en egen styrelse, som i konkurrens kan upphandla förvaltningenav fonden. SARF avstyrker förslaget att fondandelsägarnas rätt att utsestyrelseledamöter i fondbolagens styrelser tas bort. SARF anser attorganisationen av och inflytandet över Jönderna och deras JÖrvaltning skyndsamtöverarbetas ochJÖreläggs ijörm av elt nyll förslag till Jöndlag. Omfondandelsägare inte genom agerande på en fondandelsägarstämma kan ändra enfonds inriktning, lönsamhet och kostnader återstår endast alternativet att bytafond. För fondspararen är del myckel kostsamt all byta fond. För det förstareduceras det disponibla kapitalel genom alt realisationsvinstskall måsteerläggas, vilkel kräver att den nya fondens andelsvärde måste stiga än mer änden lämnade för att fondspararen vid nästa försäljning skall disponera likastort värde efler skatl som om han senare hade sålt andelarna i den lämnadefonden. För det andra reducerar de myckel höga inträdes- ochullrädesavgifterna spararens förmögenhet med vid ett byte. Byte av fondär därför normalt inte ell realistiskt alternativ annat än vid stor misskötselav fond. Enligtlagförslaget skall fondandelsägarnas aktieinnehav företrädas av fondbolaget. De flesta fondbolag äges nu av bankerna, vilkel medför att 106 bankernasom kreditgivare även därmed får ell inflytande på förelagens Prop.1989/90:153 skötsel. Delta kan innebära en ökad maktkoncentration övernäringslivet. Bilaga 1 SARF anser det väsentligt att aktieinnehavenJÖrelrädes av representanter utsedda av den styrelse som valts avJondandelsägarna. Detär troligt, om än inte i alla avseenden önskvärt, att fondsparandel kommer allfortsätta att öka på det direkta aktiesparandels bekostnad -även om deskattemässiga skillnaderna uGämnas. Det kommer liksom tidigare attaktualisera frågan om hur fonderna skall utöva ägarrollen i aktiebolagen. Ipromemorian föreslås att fonderna skall tillvarata spararnas intressen, mendet kan finnas skäl all överväga en mer aktiv formulering av detta krav så attden kollektiva ägarrollen förstärks. Riksförbundettillstyrker förslaget att avskaffa fondandelsägarnas lagstadgade rätt alt utsestyrelseledamöter i fondbolagens styrelser. Den nuvarande obligatoriskaordningen med sådan styrelserepreseniation har tett sig onödigt byråkratisk.Givelvis bör del kunna regleras i fondbestämmelserna om denna form avrepresentation anses önskvärd. En utökad informationsskyldighet till allaandelsägare om fondens verksamhet såsom föreslås, bör enligt riksförbundelsmening vara mer värdefull för dem som vill placera sitt sparande i aktiefond änandelsägarrepresentation i styrelsen. Idetta sammanhang vill riksförbundet påpeka alt 8 § i lagförslaget böruteslutas. 1 specialmotiveringen på sid 70 i promemorian hänvisas lill 8 §sista stycket i nu gällande akliefondslag. Detla stycke avser just styrelseledamötereller suppleanter i fondbolag som representerar fondandelsägarna, vilkelarrangemang ju föreslås ej vara lagregleral i fortsättningen. 6.1 Hovrätten över och Ipromemorian har som huvudsaklig grund till all fortsättningsvis endast registrerande fonder bör få förekomma anförts all fondbolagens utökade informationsskyldighet kräver att andelsägarna lätt kan nås. Hovrätten har i och för sig inget all erinra mol resonemanget. Det saknas dock en analys av vad fondandelsbevisens utmönstring får för betydelse för om sättningen av fondandelar. Nuvarande möjlighet all utfärda andelsbevis som har karaktär av löpande papper går sålunda förlorad ulan att den ersätts med några regler som på moisvarande säll underlättar en smidig omsättning. 6.2 Fullmäktige i Riksbank Prop. Bilaga 1 Förslagetom obligatorisk registrering av andelsbevisen förbättrar möjligheterna att fåen rättvisande statistik över fonderna och underlättar skattekontrollen. Dennuvarande ordningen innebär att vissa fonder registrerar andelsinnehavare,andra inte. Det nya lagförslaget föreskriver också att fondbolaget senast fyramånader efler och senast efler ska avgeårsberättelse respektive halvårsredogörelse. Detta är i överensstämmelse medEG-direktiven. Fullmäktige ser del dock som angeläget all slalisliktillgångenäven på kvartalsbasis tryggas och noterar med tillfredsställelse all del avspecialmotiveringen till paragraf 29 framgår att lagstadgandet inte ändrarfondernas "skyldighet all på sedvanligt säll leverera den statistik somfonderna är skyldiga all lämna". all lagförslaget föreskriver all fonderna iframtiden endast får ha registrerade andelsbevis. De argument som i promemorianframförs för denna tvingande regel finner inte föreningen vara tillräckligtbärande för en obligatorisk övergång till registrering. En valfrihet mellanandelsbevis resp registrering torde vara av intresse för många placerare ochbör därför även få förekomma enligt föreningens mening. Del kaninte minsl för mindre placerare, t.ex. för omyndiga barn, vara av intresse allkunna deponera fondandelsbevis för . VPCvill i denna del bekräfta möjligheten att i del nya VP-syslemet handhargistreringen av andelsägarna. Del nya systemet lämpar sig väl för en dylikregistrering och VPC har under lång lid handhaft dylik masshantering. I 30 §akliefondslagen har fondbolaget ålagts all föra register över samtligainnehavare av andelar i fonden vilkel av fondbolaget kan uppdras åt VPC altföra. För all ge möjlighet till registrering av andelsägarna i VP-syslemetmåste dock tillägg göras i nu föreslagen lagstiftning alternativt skrivas tillägg i 1 kap. aktiekontolagen. Enligt förslaget finns krav på altregistrerade andelsägare skall erhålla information från fondbolagen. Vidareframhålls att registreringen av samtliga andelsägare föreslås främst av dettainformationsskäl. Fondbolagen bör därför i delta sammanhang dra nytta av VPCslånga erfarenhet av att sända ut olika typer av informationsmaterial, vilket istor omfattning skett till t.ex. avslämningsbolagens Förslagetinnebär all endast registrerade fonder kommer all tillålas. Eftersomföreliggande lagförslag syftar lill all harmonisera svensk lagstiftning medEG:s bör detta gälla frågan om fonder skall vara registrerade eller ej. Omregistrerade fonder införs kan SARF inte acceptera de föreslagnaövergångsreglerna. Reglema bör utformas mer generöst för att minska risken förall rättsförluster ska uppslå. 7.1 Hovrätten över och Hovrättengodtar de allmänna motiven för en avkriminalisering, som framförts ipromemorian. Del kan emellertid starkt ifrågasättas om överträdelser avförbuden i förslagels 6 och 8 §§ lämpar sig för sanktioner riktade motfondbolaget. Åtminstone för flertalet av dessa överträdelser börstraffbestämmelserna behållas. 8.1 Fullmäktige i Riksbank Fullmäktigetillstyrker förslaget all fondbolag skall få ägas från utlandet. Förslagetinnebär bl.a. att de företagsanknutna aktiesparfonderna tvingas upphöra med sinverksamhet. Konsekvenserna för fondandelsägarna i dessa fonder har inte närmareberörts i promemorian. Inspektionen anser delta vara en brist. I del fortsattalagstiftningsarbetet bör övervägas på vilket sätt avvecklingen kan ske utan attfondandelsägarna drabbas av onödiga förluster. Föreningenfinner del vara oklart vad som skall gälla för t. ex. allemansfon der och företagsanknutna fonder. Skall de "drabbas" av den nya aklie fondslagens för dem i vissa fall myckel betungande regler om aktiekapital, information, offentliggörande av andelsvärde etc?