prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Ser man på männenssysselsättningsgrad i de tre stödområdena är dock skillnadema något större änbeträffande länsgrupperna. sysselsättnigsgraden inomåldersgmppen 16 lägre inom stödområde A än iStockholms län. Motsvarande skillnad var för stödområde B:s del omkring treprocentenheter och för stödområde C . Det ärframförallt bland äldre män som stödområdena har en lägre sysselsättningsgradän . Inom åldersgmppen 30 har däremoi stödområde B resp.C en klart högre sysselsättningsgrad än detta län. Prop.1989/90:76 Bilaga I Tabell25 Sysselsättningsgrader bland män* inom vissa åldersgrupper samt totalt åren1985 och 1987 med uppdelning på tre länsgrupper, stödområden och på Stockholmslän (%) män (%) *Andel förvärvsarbetande män av antalet män i resp. åldersgrupp (%) Källa: resp. 1987 (SCB). Avser samtliga förvärvsarbetande. Även om männens sysselsättningsgraderuppvisar mindre regionala skillnader än kvinnornas finns betydande skillnadermellan enskilda kommuner. Som framgår av figur 23 i bilaga 1:2 finns de högstasysselsättningsgradema bland kommunerna i och i sydvästraSverige och de lägsta sysselsättningsgraderna i främst de västra delama avmellersta och i norra inland. 3.2Sysselsättningsgraderna bland kvinnor i olika delar av landet har,som framgår av tabell 26, sysselsättningsgraden bland kvinnor ökat i skogslänen somökningen i storstadslänen varit . Genom detta har en vissujämning skett men även efler denna var skillnaden mellan dessa båda länsgrappernärmare . Detta kan kanske framstå som en förhållandevisliten skillnad men i absoluta tal betyder detta att omkring 15 000 fler kvinnordetta år skulle ha 17 1989/90. behövtvarit sysselsatta i skogslänen för alt denna skillnad inte skulle ha Prop.1989/90:76 funnits. Den kvinnliga sysselsättningsgraden i övriga län låg 0,8procenten- Bilaga 1 heter högre än 1987.Sysselsättningsgradema bland kvinnor i enskilda län framgår av tabed 9 i bilaga1:1. Serman på skillnadema mellan länsgmppema när del gäller kvinnomassysselsättningsgrad inom mindre åldersgmpper kan konstaleras all del är blandäldre kvinnor som dessa obalanser är störst. skilde det närmare 6procentenheter mellan storstadslänen och skogslänen inom åldersgrappen 45 64år. Skillnaden för de äldre kvinnoma jämfört med var samtidigthela . För denna åldersgmpp har det dessutom inte skettnågon nämnvärd utjämning mellan storstadslänen och skogslänen . Serman på den kvinnliga sysselsättningsgraden inom de olika stödområdena får manell något annorlunda perspektiv på de regionala obalansema. varkvinnomas sysselsättningsgrad inom åldersgrappen 16 inom stödområde Anärmare lägre än i . Stödområde B resp. C hadepå motsvarande vis omkring sju resp. lägre kvinnligsysselsättningsgrad än . Det är främst bland kvinnor inom åldersgmppen45 som kvinnomas sysselsättningsgrad är väsentligt lägre i stödområdenaän i . Jämfört med förhållandena har avståndet tillStockholms sysselsättningsgrad bland kvinnor minskal med omkring enprocentenhet för vart och ell av de tre stödområdena. Tabell 26 Sysselsättningsgrader bland kvinnor* inom vissaåldersgrupper samt totalt med uppdelning på tre länsgrupper,stödområden och på (%) Område Sysselsättningsgradkvinnor (%) 20-29 30-44 45-64 16-64 20-29 30-44 45-64 16-64 80,5 86,3 71,6 76,5 82,1 87,9 74,2 78,3 * Andel fövärvsarbetande kvinnor av antalet kvinnor iresp. åldersgrupp (%). Källa: ÅRSYS resp. 1987 (SCB). Mellanenskilda kommuner är skillnadema ifråga om kvinnors syssel sättningsgrad fortfarande avsevärda. De högsta sysselsättningsgradema finner man i kommunema i eller nära storstadsområdena och i de största kommunema i övriga landet. Detta beror naturligtvis mest på alt den offentliga sektom på dessa platser är väsentligt störte och att denna oftast har en förhållandevis hög andel kvinnlig sysselsättning. är ar betsmarknaden på dessa platser väsentligt större och bredare än på mindre 258 orter,vilket ytteriigare underlättar för kvinnoma alt finna sysselsättning Prop.1989/90:76 även utanför den offentliga sektom. Somframgår av figur 24 i bilaga 1:2 finns del 70-lal kommuner som hade delägsta kvinnliga sysselsättningsgradema främst i norta inland menkoncentrationen till detta område är inte lika stor som när det gäller männenssysselsättningsgrad. Några utpräglade inlandskommuner har t.o. m. enförhållandevis hög kvinnlig sysselsättningsgrad. Förhållandevis många avkommunema med en låg sysselsättningsgrad bland kvinnor finns i Bergslagen menäven sydöstra bör nämnas i detta sammanhang. De högstasysselsättningsgradema bland kvinnoma finns främst i storstadsregionema,sydvästra och i vissa störte kommuner i övriga landet. 4 Lokala arbetsmarknader och pendling Arbetspendlingenbidrar i hög grad till atl upprätthålla den regionala balansen i landet. Genomdenna typ av pendling minskar nämligen behovet av omflyttning mellan olikadelar av landet. Omkring tre fjärdedelar av alla arbetsresor sker med bil. 1vissa områden oftast mer tätbefolkade spelar givetvis kollektivtrafiken enviktig roll för arbetspendlingen. Avtabed 27 framgår hur antalet pendlare över kommungräns utvecklats under desenaste åren. Som framgår av tabellen pendlade omkring var fjärdeförvärvsarbetande man resp. var femte kvinna över någon kommungräns. Jämförtmed förhållandena betyder detta att männens resp kvinnomas pendlingökat med . Den mest omfattande pendlingen förekommer inomstorstadsregionema och i området närmast dessa. Antal och andel pendlare över kommungräns åren 1985 1981 Källa: ÅRSYS (SCB). Föratt i någon mån belysa den stora spännvidd som finns beträffande in- ochutpendlingen till/från enskilda kommuner redovisas i tabellerna 28 och 29 dekommuner som hade den största resp minsta andelen in-och utpendlareöver den egna kommungränsen. Tabell28 Antal och andel inpendlare i relation till dagbefolkningen för kommuner medde 10 största och minsta inpendlingsandelama Andel (%) Andel (%) Prop.1989/90:76 Bilaga 1 Källa:Am 60 (SCB) Tabell29 Antal och andel utpendlare i relation till nattbefolkningen för kommuner medde 10 största och minsta utpendlingsandelarna Andel (%) Andel (%) Källa:Am 60 (SCB). Ytterligare en aspektpå olika kommuners pendlingsberoende ger en analys av den s. k.självförsörjningsgraden dvs. antalet sysselsatta med arbetsplats i en visskommun dividerat med antalet förvärvsarbetande som bor i samma kommun. Närantalet sysselsatta överstiger antalet förvärvsarbetande som bor inom ettvisst område t. ex. en kommun ger detta mått (multiplicerat med 100) ettindexvärde som överstiger 100 och om antalet sysselsatta är mindre än antaletfövärvsarbetande som bor inom området blir index-värdet mindre än 100. Somframgår av tabed 17 i bilaga 1:1 resp. figur 29 i bilaga 1:2 var det endast etldrygt 60-tal kommuner som hade ett index-värde som översteg 100. Dessakommuner fanns ganska utspridda över landet och bland dem återfanns del storaflertalet av landets största kommuner. Den högsta"självförsörjningsgraden" hade kommun med ett index på 183,6och den lägsta med ett index på 34,1. 5 Arbetslöshetens regionala variation m. m. Denöppet registrerade arbetslösheten uppvisar en avsevärd regional variation isynnerhet om man jämför enskilda kommuner (jmf.tabell 16 i bilaga 1:1resp.figur 26 och 28 i bilaga 1:2). Även mellan olika regioner finns dock ocksåklara skillnader i arbetslöshetsnivå även om en viss Man bör vara medveten Prop. 1989/90:76om att förväntningarna om att finna arbete kan vara väsentligt lägre i Bilaga 1sysselsättningssvaga regioner med följd att proportionellt sett färre personerlåter registrera sig som arbetsökande än inom t. ex. storstadsregionerna.Delta medför i sin tur att bristen på arbete kan framstå som något mindre än denfaktiskt är i de sysselsältningssvaga regionerna. I detta fall ger enjämförelse av sysselsättningsgraderna i olika delar av landet en merrättvisande bild av problemens omfattning. Avtabed 30 framgår hur hög arbetslöshetsnivån i genomsnitt varit i olika delar avlandet under olika perioder under 1980-talel. Som framgår av tabellen hararbetslöshetsnivåema minskat klart inom samtliga redovisade områden under densenare delen av 1980-lalet. var trots dettaarbetslösheten i skogslänen omkring så hög som inom storstadslänen. (Jmf även tabed 10 i bilaga 1:1 och figur 25 och 27 i bilaga 1:2. Serman till stödområdena så är det framförallt stödområde A som haft enförhållandevis hög arbetslöshet även senare del. Arbetslöshetenhar relativt sett varit omkring högre inom detta stödområde änutanför stödområdena och nästan sex gånger högre än i . Dettabelyser de avsevärda regionala obalanser som finns kvar även efter de senasteårens goda arbetsmarknadskonjunktur. Tabell 30 Arbetslöshet* inom tre länsgrupper, stödområdenoch i 1980 -1985, 1986 -1988 och ** * Andel av befolkn. ** jan.-maj 1989. (Vissa tekniska problem i samband medomläggning av statistiken gör att inte mer aktuella uppgifter kan redovisas). Källa: AMS register över arbetssökande. Avtabed 16 i bilaga 1:1 och figur 26 och 28 i bilaga 1:2 framgår dengenomsnittliga arbetslösheten i enskilda kommuner . Som framgårav figur 26 fanns den ungefäriiga Qärdedel kommuner som under perioden19861988 hade den högsta arbetslösheten främst i norra inland, devästra delama av samt i . Den lägsta arbetslöshetenfanns främst bland kommunerna i och samt isydvästra . Ytterligareen aspekt på skillnaderna i arbetslöshet mellan olika regioner fås om denna redovisas könsuppdelad. Av tabed 31 framgår hur den 261 genomsnittligaarbetslösheten varierade bland män resp. kvinnor inom Prop. 1989/90:76 olikadelar av landet . Som framgår av tabellen Bilaga I varmännens arbetslöshetsnivå högre än kvinnornas inom samtliga tre stödområden ochinom skogslänen medan förhållandet var tvärtom utanför stödområdena resp. i debåda övriga länsgrapperna. Den mest rimliga förklaringen till detta någotmärkliga förhållande torde vara alt förväntningarna bland kvinnorna all finnaarbete är lägre inom stödområdena/ skogslänen än utanför dessa områden, vilketmedfört att förhållandevis färre kvinnor brytt sig om att söka arbete ochdärigenom bli registrerade som arbetssökande. Avtabed 31 framgår vidare att männens arbetslöshet var omkring dubbelt så höginom stödområde A som inom stödområde C och omkring större änutanför stödområdet. Skillnaderna mellan männens arbetslöshetsnivåer ärväsentligt mindre om man jämför de tre länsgrapperna. Kvinnornasarbetslöshet varierar inte lika myckel mellan de olika stödområdena sommännens. Detta beror dock sannolikt på all som tidigare påpekats förhållandevisfärre kvinnor inom stödområdena registrerar sig som arbetssökande. Kvinnomasproblem när det gäller att finna arbete inom stödområdena och vissa andra delarav landet belyses sannolikt därför bättre av de skillnader isysselsättningsgrader som tidigare redovisats under punkt 3.2. Tabell 31 Arbetslöshet* b\a.nå män resp. kvinnor inom trelänsgrupper, stödområden och i (%) -1988 (%) Arbetslöshet 1989 (%)** * Andel av befolkn. män resp. kvinnor 16 . ** jan. (Vissa tekniska problem i samband medomläggning av statistiken gör att inte mer aktuella uppgifter kan redovisas) Källa: AMS register över arbetssökande (UMDAC). Detär naturligtvis mycket vanskligt alt mer exakt söka ange hur 1990- talets regionala obalanser kommer att gestalta sig. Alla prognoser över befolknings- och sysselsättningsutvecklingen etc. är behäftade med en betydande grad av osäkerhet. Detta beror dels på atl det oftast är mycket 262 svårtatt i förväg fastställa vilka faktorer som kommer all ha ett avgörande Prop. 1989/90:76 inflytande på en viss variabel, dels på svårigheter attkorrekt prognosticera Bilaga 1 utvecklingen för dessa faktorer. Föratt ändå ge en viss uppfattning om vad några olika framtidsbedömningar visarnär del gäller den regionala befolknings- och sysselsättningsutvecklingenredovisas i tabed 32 några sammanvägda resultat från de prognoser somlänsstyrelsema upprättar inom ramen för länsplane-ringsarbetet. Tabell32 Resultat års prognosöversyn Länsgrupp/ Årligrelativ förändring antal (%) -0,5 -0,3 -0,2 -0,1 -0,2 Källa:Länsstyrelsemas prognosmaterial vid UMDAC. Somframgår av länsstyrelsemas prognoser väntas sysselsätlningstillväxteni storstadslänen bli omkring fyra gånger så stor som inom skogslänen och inomgmppen övriga län. När del gäller befolkningsutvecklingen väntas tillväxten istorstadslänen också bli störte relativt sett än inom gmppen övrigalän medan invånarantalet i skogslänen väntas stagnera kring nivå. Skillnademai prognoserad utveckling inom främst skogslänen belyses delvis av siffroma förstödområdena. Stödområde A väntas få en klart minskande sysselsättning ochbefolkning. Stödområde B och C kommer trots en svag sysselsällningslillväxl altdrabbas av en ungefar lika svag befolkningsminskning. Utanför stödområdenaväntas såväl befolkning som sysselsättning öka klart med ungerfar en halvprocent . Serman på prognosema för de enskilda länen så väntas hela elva län få en i stortsett stagnerande befolkning, två län (och ) ensvag minskning, sju län en svag tillväxt (, ,, , , , och )samt resterande fyra län (, , och ) en klartillväxt. Befolkningsprognosenför innebär i absoluta tal en till växt med ca 11400 personer . har invånarantalet i detta län ökat med ca 12 900 personer . När det gällersysselsätlningsprognosema för enskilda län så väntas sex Prop. 1989/90:76län (, , Västemortlands, Gollands, Bilaga1 och län) få en i stort sett oförändrad sysselsättningsnivå totaltsett, tretton län en svag tillväxt samt resterande fem län (, , , och län) en klar tillväxt. Sysselsättningsprognosenför innebär i absoluta tal en tillväxt med ca 7 100 personer perår. har antalet sysselsatta i detta län ökat med ca18100 personer . Sammantaget innebär länsstyrelsemas prognoser attsysselsättningen i hela landet kommer all öka med ca 191000 personer underperioden -1995. Av denna tillväxt väntas ca 64000 personer eller ca 34%ske enbart i . Storstadslänen beräknas tillsammans svara för ca61 % av landets totala sysselsättningsökning. Skogslänen väntas endast fåomkring av denna ökning dvs. ca 19000 nya arbetstillfällen. 6.2 Regionala obalanser enligt LU90 1bilaga 12 lill (LU90) redovisar Expertgrappen förforskning om regional utveckling (ERU) några olika framtidsscenarios över bl.a. 1990-talets regionala obalanser. Iscenariot "tillbaka lill kostnadskrisen" leder enligt ERU till enogynnsam kostnadsutveckling till all näringslivels intemationellakonkurtens-förmåga försvagas med reultat all omvandlingstrycket inom industrinökar. Med detta ökade omvandlingstryck följer atl de regionala problemen iinduslriregionema åter ökar med bl. a. ökad arbetslöshet. Motpolen i denregionala utvecklingen blir storstadsregioner och regionala centra med enförhållandevis liten industrisektor. 1 dessa regioner finns del fömtsättningarför atl den förväntade expansionen i kunskapsintensiva verksamheter skall kunnabära upp en fortsatt expansion. Om denna expansion i sin lur ger upphov till enbefolkningsökning är det möjligt att också tjänstenäring-amas efterfrågan påokvalificerad arbetskraft ökar. Scenariot innebär sålunda atlflytiningsslrömmen på nytt kommer att gå från industriregioner lill storstadsregioneroch regionala centra. Den mellanregionala obalansen kommerenligt ERU atl framstå som en obalans mellan induslriregioner ochstorstadsregioner. Scenariot"den permanenta högkonjunkturen" bidrar enligt ERU till all skapa etl annat regionalt utvecklingsmönster. Även i detta fall bärs de ekonomiska tillväxten upp av tjänslesektoms expansion. Den förhållande vis fördelaktigare kostnadsutvecklingen innebär all näringslivels konkur rensförmåga utvecklas gynnsammare än i del andra scenariot. Effekten blir ett mindre omvandlingstryck inom industrin och endast marginella förändringar av sysselsättningen inom denna. Även i detta scenario kom mer storstadsregioner och regionala centra att fungera som tillväxlcentra. Den mellanregionala obalansen blir emellertid förhållandevis liten, då näringslivet i induslriregionema förmår upprätthålla sin konkurtensför- måga. Strömmen av kvalificerad arbetskraft lill storstadsregionema kan dock enligt ERU förväntas fortsätta som problemen att rekrytera okvalificerad arbetskraft i dessa regioner kan väntas bestå. ERU drar även slutsatsenatt den ekonomiska tillväxten utövar ett starkt Prop. 1989/90:76 inflytande påden mellanregionala obalansen. I den mån den nationella Bilaga 1 politikenpåverkar den ekonomiska tillväxttakten så påverkar den också denmellanregionala obalansen. ERU konstaterar också att vilket scenario som kommeratt realiseras bestäms av hur framgångsrik den ekonomiska politiken blir. Denförda ekonomiska politiken skulle i så fall få avgörande betydelse för om1990-talet kommer att präglas av mellanregional balans eller obalans. Läns- och kommunvisa sifferuppgifter 1989/90:76 Bilaga1:1 TabellI Befolkningsutveckling - 1989 Tabell 2 Sysselsättningsutveckling totalt 1985 -1987 Tabell 3 Sysselsättningsutveckling jord- och skogsbmk 1985-1987 TabeU 4 Sysselsättningsutveckling tillverkningsindustri 1985-Tabell 5 Sysselsättningsutveckling privata tjänster 1985-1987 Tabell 6 Sysselsättningsutveckling offentlig förvaltning och tjänster1985-1987 Tabell 7 Sysselsättningsgrader, män och kvinnor 1985-1987Tabell 8 Sysselsättningsgrader, män 1985-1987 TabeU 9 Sysselsättningsgrader, kvinnor 1985 -1987 Tabell 10 Arbetslöshet 1980- 1989 Tabell 12 Totalaåriiga flyttningsnetton 1983- 1989 Tabell 13 Åriigafödelseöverskott 1983-1989 Tabell 15 Sysselsättningsgrader,män och kvinnor Tabell 16 Arbetslöshetgenomsnitt 1986-1988 och 1989 Tabell 17 "Självförsöijningsgrad"1987 1989/90:76 Bilaga 1:1 o' -"' o" ö"ö o" o" o" ö" o" ö"- o" ö" ö ö" ö" o" o" o" o" ö o" o" öö o" o" o o" o" o" o" o" o"o" o' ö" ö" o" ö"o" ö ö" o" o" o" o" ö" ö o" o" ö" o o" lill I I I I I I I I I m r-jm-TfO "OOO'f*OOmv-i-i r4(NTf m ö-''o'o'ö'ööö"öo'ö'-''"o'ö'o~ö'ö"o'o'öo'o'ö"ö'ö'o'ö" ö mr--(N fNtNooooTt-HTj- fs| (NONrnn-oo rm :0'5..C ._ _ M o ii 'C « M 5 00 t in O Ö oS - r, c: c 6 ä "5 E o :« :C3.E m vo (N »/-) sO r rs On \D i 00 \o o 0 o\ \£) »0 SO r-- «i-» r- 'O t ON Tt so r-- Tt »/ iri r*-i tN ' f*1 rs| (N u Tt (N 00 ON r- -t '3)< 23 M :2 ra 1989/90:76 Bilaga 1:1 Tabell2 Sysselsättningsutveckling totad 1985-1987 Totalsysselsättning (antal) Källa:ÅRSYS (SCB/UMDAC). Avser samtliga förvärvsarbetande. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 Tabell3 Sysselsättningsutveckling inom jord- och skogsbruk 1985-1987 Jord- och skogsbruk (antal) -0,2 -2,3 -3,3 -3,5 -6,8 -4,1 -4,6 -2,6 -4,6 -4,5 -4,6 -5,0 -9,3 -6,1 -5,5 -8,5 -5,4 -4,1 -3,2 -3,5 -1,2 -2,8 -0,2 -2,9 -4,7 -3,4 -4,7 -4,3 Källa: se tabell 2. 1989/90:76 Bilaga 1:1 Tabell4 Sysselsättningsutveckling inom tillverkningsindustri m. m. * (antal) -0,6 -1,6 -1,1 -2,5 -0,9 -1,0 -0,2 -1,2 -0,3 -0,3 * Avser SNI 2-I-3+ 4 Källa: se tabell 2. 1989/90:76 Bilaga 1:1 Tabell 5 Sysselsättningsutveckling inom privata tjänster19851987 Privata tjänster* (antal) * Enligt länsplaneringens sektorsavgränsning Källa: setabell 2. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 Tabell 6Sysselsättningsutveckling inom offentlig förvaltning m. m. * (antal) 277296 48 692 37482 66 174 43407 26319 33944 10405 24 365 40730 121020 59 829 42296 45997 45016 37434 43438 45 894 43035 24 827 45177 49692 279 399 48 549 37616 66322 42 835 26 337 34144 10565 24344 40234 119644 58455 41842 45677 45243 37268 43610 45 509 42437 '24872 45 287 49901 517498 297 293 546 714 -0,5 -0,5 -0,4 -0,1 -0,2 -0,3 -0,6 -0,2 * Enligtlänsplaneringens sektorsavgränsning Källa: se tabell 2. Tabell7 Sysselsättningsgrad båda könen*, 16 (%) Andel förvärvsarbetande av antalet invånare 16 (%). Källa: se tabell 2. 18 1989/90. 1 saml Nr 76 Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 Tabell 8 Sysselsättningsgrad, män* (%) -0,1 ,84,7 -0,4 * Andel förvärvsarbetande män av antalet män (%).Källa: se tabell 2. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 Tabell 9 Sysselsättningsgrad kvinnor*, \ * Andel förvärvsarbetande kvinnor av antalet kvinnor 16 (%). Källa: se tabell 2. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 1989/90:76 Bilaga 1:1 Tabell 10 Arbetslöshet 1980-1989 * Avser genomsnitt för perioden Jan.-maj. (Vissa tekniskaproblem i samband med omläggning av statistiken gör att inte mer aktuellauppgifter kan redovisas). Källa; AMS register över arbetssökande (UMDAC). Tabell 11 Befolkningsutveckling i kommunerna 1981 1989 Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 28483 12121 107 561 31694 30342 11838 28 736 18072 18380 11040 9006 14773 19442 15 562 11798 64661 27409 7 800 7923 12613 17 794 13135 11324 52846 21636 2803741263 16180 11030 15 630 60141 30159 31879 15733 15424 9306 12664 12069 13765 7 526 16 549 12946 12091 68883 20303 29813 48854 12990 16368 14323 23190 14672 20643 28448 12070 107 362 30786 30668 11588 27 965 17 894 17 900 10465 8 840 14376 19518 15 720 11265 66 554 27234 7 392 7 870 12707 16961 12999 10854 54165 20867 2760539975 15 702 11079 15017 59393 29382 31634 15 533 14879 9294 12321 12 162 13581 7185 16099 12693 12 578 69752 19887 31477 48446 12653 17 393 14314 25 397 14107 21 154 28 525 12049 108235 30798 30737 11517 27784 17840 17812 10420 8822 14264 19 552 15621 11075 66925 27 174 12 920 10730 54 554 20720 27494 39752 15 589 11098 14903 59007 29114 31630 15604 16058 12667 12603 69941 19773 31938 48 390 12516 17431 14310 25919 14008 21257 28715 12099 108962 30739 30894 11566 27727 17804 17685 10469 8798 14273 19515 15 538 10974 67350 27 199 7215 7 768 12799 16689 12878 10723 54915 20705 27351 39 55815630 11125 14847 58650 28988 31429 15686 14917 9 334 12157 12248 13497 7259 16105 12750 12779 7018019 745 32443 48493 12 544 17422 14401 26425 14005 21508 28766 12185 109890 30623 31040 11730 27833 17857 17675 10418 8769 14297 19 579 15645 11044 68499 27176 7184 7828 13029 16703 12911 10694 55129 20706 27217 39 52215 688 1170 14883 58 634 28 868 31377 15 782 14971 9446 12241 12379 13617 7 244 16163 12939 12962 7049119 709 32998 48658 12678 17427 14 522 27074 14144 21892 28988 12306 110854 30749 32188 11882 27977 17988 17824 10549 8857 14397 19764 15814 11062 68842 27 273 7178 7858 12233 16925 13016 10681 55 792 20852 27 221 39593 15 836 11345 28 897 31406 15 889 15024 9605 12388 12461 13618 7468 16222 12984 13272 71 11919939 33 748 48795 12698 17484 14 562 27665 14211 22 579 Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 16607 15471 12583 15016 12624 10902 101956 22 111 26829 23773 34445 11211 76042 21059 34912 44164 43 536 9842 16091 11701 12 364 9252 10703 11463 431273 47 788 29702 15037 46032 7 373 23312 29871 9256 12413 12199 10677 11836 31418 10989 9 347 34574 49600 29637 102129 21970 13 564 16835 16741 12668 15157 12915 11499 229936 82015 35 302 105468 22212 26340 23900 34134 10841 77151 21462 35 596 46253 24784 29232 10260 17034 12482 12 890 9 136 10726 11473425495 49 785 31745 14869 45816 10001 9481 12233 11891 10464 11971 31708 10888 9281 35 702 49173 31394 99963 22086 13215 5 892 5 850 16822 16870 12608 15152 12924 11597 230056 83391 35 284 106275 22124 26296 24028 34207 10858 77601 21490 35 822 46639 49840 25068 29418 10364 17271 12663 13038 9224 10790 11407 429339 50164 31962 14804 45 983 10058 9497 12110 11796 10416 12009 31736 10842 9281 35 804 49499 31718 100054 22114 13129 5 878 5 845 16 898 16996 12689 15217 12891 11828 230838 84 342 35371 106982 22172 26566 24186 34362 10811 77942 21685 36095 47040 50804 25 562 29604 10434 17516 12928 13132 9274 10796 11421431521 50549 32186 14851 46 257 10294 9619 12144 11738 10412 12241 31974 10928 9 360 35948 49914 32052 100395 22264 13075 5 927 5 886 16855 16099 12 862 15 350 13049 12107 231575 85150 22302 27097 24484 34846 36 536 47 566 52027 26151 30100 10553 17 792 13248 13475 9407 10923 11648430763 51106 32 549 14968 46489 10457 7485 23 528 32 353 9759 12218 11836 10455 12615 32146 11004 9473 36151 50296 32402 100795 22405 13130 17087 17135 13093 15698 13197 12 570 232909 86410 35 847 108 363 22 520 27 257 24755 35 330 10997 79 357 22184 37079 48188 53119 26434 30539 10793 18140 13710 13941 9697 11033 11906431796 51759 33131 15077 47001 10651 7 546 23 853 32626 9889 12386 11915 10499 12791 32604 11 158 9 583 36497 50612 33035 101236 22 571 13271 Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 9842 13 572 11 194