prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Det nu nämnda kompensationssystemet kommer inte attomfatta affärsverken. Dessa myndigheter kommer därför - i motsats dll övrigastatliga myndigheter - att fä avdragsrätt för ingående skatt enligt ML:sallmänna regler (jfr föreslagna 18 a S). Affärsverken utgörs av postverket,, luftfartsverket, affärsverket FFV, domänverket, statensvattenfallsverk, och statens järnvägan kan det bliaktuellt att i specialregleringen ta in även andra myndigheter änaffärsverken. Beträffande staten i övrigt gäller, som tidigare nämnts,att när det i ML talas om staten avses inte de statliga affärsverken. Meduttrycket staten förstås således de statliga myndigheter som inte äraffärsverk. Begreppet statlig myndighet har här samma innebörd som igrundlagarna och förvaltningslagen (1986:223), dvs, som statliga myndigheteranses alla organ som tillhör den offentligrättsliga statliga organisationen.Detta inkluderar t.ex. de allmänna försäkringskassorna men inte organ som ärorganiserade i privaträtts-liga former, t.ex. statliga aktiebolag, stiftelsereller liknande. Även om ett sådant organ har anförtrotts offentligaförvaltningsuppgifter eller t.o.m. myndighetsutövning med stöd av 11 kap. 6 §RF, är det inte en myndighet i RF:s mening. Staten, iden här angivna betydelsen, kommer alltså att liksom nu utgöra ett enda skattesubjekt. Tillhandahållanden av varor eller tjänster inom sta ten utgör således inte omsättning i ML:s mening. Staten, men inte affärsver- 37 ken, föreslås undantagna från bestämmelserna omuttagsbeskattning såvitt Prop. avserianspråktagande av egna varor och tjänster för eget behov samt frän bestämmelsernaom skatt vid import av tjänster (jfr punkt 2 andra stycket av anvisningarna till 2 § resp. 60 S tredje stycket). Pågrund av det förut nämnda kompensationssystemet föreslås staten - i motsatstill affärsverken - inte fårätt till avdrag enligt ML för ingäende skatt, även om den hänför sig tillverksamhet som medför skattskyldighet för staten (jfr 18 a S första Ändringen är av redaktionell natun Bestämmelserna i nuvarandepunkt 1 sjätte stycket av anvisningarna till KL föresläs i samband medinkomstskattereformen bli överförda till punkt 1 anvisningarna till KL. Inledningsvis bör anmärkas att verksamhetsbegreppet enligtförslaget inte längre knyter an till förvärvskälla enligt KL. Detta sker genomatt första stycket av anvisningarna till förevarande paragraf upphävs. Genombestämmelserna i 75 S kommer begreppet verksamhet att få samma innebörd som iden nya lydelsen av 18 § KL. Detta behandlas i specialmotiveringen dll nämndaanvisningar. Den nuvarande första meningen i 5 § angåenderedovisningsperioder föreslås bilda ett eget stycke. I det följande stycketanges först den nuvarande huvudregeln om att redovisning skall ske genom att endeklaration för varje verksamhet avges. Därefter föreslås en särskildbestämmelse avseende verksamhet som bedrivs av primär- eller landstingskommun.Denna bestämmelse har kommenterats i avsnitt 2.3.3. Bestämmelsen innebär atten kommun skall avlämna en enda mervärdeskattedeklaration för sina verksamheten Vidare föreslås att den nuvarande bestämmelsen ommöjlighet att redovisa samtliga verksamheter i en deklaration utgån I ställetanges att skattemyndigheten kan besluta om undantag frän huvudregeln om endeklaration för varje verksamhet eller om undantag frän den särskildabestämmelsen avseende kommunerna. Ett sådant beslut kan meddelas på ansökaneller självmant. Förslaget innebär den förändringen att ett frångående avhuvudregeln inte behöver innebära att samtliga verksamheter skall redovisasgemensamt. För en kommuns redovisning kan ett beslut innebära att vissaverksamheter redovisas för sig eller gemensamt i stället för i sädandeklaration som skall lämnas enligt den speciella bestämmelsen för kommunen Det nya sista stycket är betingat av att vissa tjänsterföreslås bli importbeskattade i 60 §. För samtliga importörer av sådanatjänster gäller att skatten skall redovisas som utgående skatt. För importörer,som är skattskyldiga även för annat än tjänsteimporten, är skatten dessutom attanse som ingäende skatt. I annat fall skulle det inte föreligga möjlighet tillden avdragsrätt som följer av 60 S fjärde stycket. Denna avdragsrättkommenteras i specialmotiveringarna till 17 och 60 §S. Övriga ändringar är av redaktionell art. 188 De nuvarande bestämmelserna föreslås utgå. Det är enkonsekvens av det i avsnitt 2.5 föreslagna reformerade redovisningsförfarandet.Bestämmelsen i andra stycket nuvarande anvisningarna till paragrafen föreslåsöverförda till denna. I samband därmed har gjorts en redaktionell förändring avden överförda bestämmelsen. En grundval för reformeringen av mervärdeskatten är engenerell beskattning av i princip all yrkesmässig omsättning av varor ochtjänsten En sådan ordning innebär att varor och tjänster är skattepliktiga ominte annat anges för visst slag av vara eller tjänst. Denna generellaskatteplikt gäller såvitt avser varor redan enligt den nuvarande lydelsen av 7S första stycket. Den nuvarande uppräkningen i 10 § ML av skatteplikdgatjänster bör mot bakgrund av det nu sagda ersättas av att en generellskatteplikt fastslås i 7 S första stycket för jämväl tjänsten En sådanförändring av ML:s systematik medför att det i lagen måste anges inte bara vadsom skall förstås med vara utan även vad som skall förstås med tjänst. Mittförslag överensstämmer i sak med kommitténs (betänkandet del I s. 153 f. ochdel II s. 101). I andra och tredje styckena finns bestämmelser om vad somskall förstås med vara. I likhet med kommittén finner jag att även kyla bör, ienlighet med vad som är gängse internationellt, anges utgöra vara. finner jag att varubegreppet tills vidare inte bör utsträckas tillatt avse även fastighet. I likhet med EG:s sjätte mervärdeskattedirektiv börtjänstebegreppet definieras negativt. I ett nytt sista stycke bör sålundaanges att med tjänst förstås annat som kan tillhandahållas i yrkesmässigverksamhet än vara eller fastighet. Denna formulering avviker något frånkommitténs förslag men har exakt samma innebörd. Definitionerna av vara och tjänst medför följande. Endastöverlåtelse av äganderätt till fastighet faller utanför den generellaskatteplikten. Vid annan yrkesmässig omsättning regleras skatteplikten genomundantagen från skatteplikt i föreslagna 8 S. Med omsättning av en varaförstås-i likhet med vad som är fallet med EG:ssjättemervärdeskattedirekdv-enbart överlåtelse av äganderätten till varan. Somomsättning av tjänst avses således exempelvis upplåtelse eller överlåtelse av nyttjanderätttill vara eller fastighet. Detsamma gäller upplåtelse eller överlåtelse avimmateriella rättigheten Mot bakgrund av det nu sagda föreslås att detnuvarande fjärde stycket utgån Samtliga transaktioner med där angivnarättigheter kommer att betraktas som omsättning av tjänst. Det bör framhållasatt förmedhng av såväl skattefria varor som fastigheter är att hänföra tilltjänstebegreppet. Det medför att exempelvis en fastighetsmäklares förmedling aven fastighet är att anse som omsättning av tjänst. Det kan här anmärkas attsådan tjänst inte är undantagen från skatteplikt enligt 8 S.Fastighetsmäklartjänster har även behandlats i avsnitt 2.2.6. I paragrafen anges samtliga varor och tjänster somundantas från skatteplikt. I överensstämmelse med varu- och tjänstebegreppenskonstruktion innebär undantagen följande. Ett undantag för ett visst slag avvara innebär att frän skatteplikt undantas överlåtelse av äganderätten till ensådan vara. Härtill kommer att enligt 58 S skall skatt inte erläggas vid importav varan. I flera fall begränsas undantagen frän skatteplikt för viss varaeller tjänst till att endast gälla vissa omsättningsförhällanden. skattefriheten för s.k. alster av bildkonst. Skattefriheten anges omfattaupphovsmannens eller dennes dödsbos överlåtelse av alstret. Detta är iöverensstämmelse med nuvarande ordning. Skattefrihet för exempelvis upplåtelse av nyttjanderätteller annan rätt till en skattefri vara förutsätter att rättigheten särskilt undantasfrån skatteplikt. Detsamma gäller överlåtelse av den upplåtna rättigheten.Säväl upplåtelsen som överlåtelsen utgör nämligen tillhandahållande av tjänstoch skattefrihet för varan omfattar inte tjänster avseende denna. Ett undantag från skatteplikt för vara eller tjänst gällerinte förmedling av varan eller tjänsten annat än om det anges uttryckligen. Ettundantag från skatteplikt medför att den särskilda bestämmelsen i punkt 3första stycket av anvisningarna till 2 S ML angående kommissionärerm.fl. För att uppnå större överskådlighet behandlas här ävenanvisningarna till paragrafen. Lagrådet har i sitt yttrande lämnat synpunkterpå paragrafens och anvisningarnas utformning. I det följande görs hänvisningardll yttrandet, som dock även legat till grund för utformningen av andra delarav författningstexten än de som hänvisningarna gällen Lagrådet har i sitt yttrande föreslagit en inledande punktom undantag från skatteplikt för "vara och tjänst som tillhandahålls somett led i myndighetsutövning av bolag, förening, samfällighet, stiftelse ellerenskild individ med stöd av 11 kap, 6 S tredje stycket regeringsformen,"Som framgår av den allmänna motiveringen, avsnitt 2,2,7, har det förslaget inteföranlett nägon ändring i propositionen, 1) Sjukvård, tandvård och social omsorg I punkt 1 undantas från skatteplikt bl,a, sjukvård.Bestämmelsen motsvaras av punkt 1 i anvisningarna. Förslaget har kommenterats i avsnitt 2,2.6 och överensstämmer i huvudsak med kommitténs förslag (betänkandet del I s, 196 ff och del IIs, 102), Utöver vadsom framgår av den allmänna motive ringen bör framhållas följande angående anvisningarna. Skattefriheten gäl ler inte bara behandling av sjukdomar, kroppsfel och skador utan även vacci nations- och diagnostiktjänster samt förlossningsvärd. Skattefriheten avser sjukvården som sådan. Den omfattar således endast varor och tjänster som tillhandahålls vårdtagaren direkt av vårdgivaren som ett led i vården. Vad en entreprenör tillhandahåller ät värdgivaren eller ät dennes patienter faller således liksom nu utanför skattefriheten. I enlighet med tagrådets yttrande bör anmärkas att med värdgivare förstås den näringsidkare, det företag, den institution eller den organisation, i vars regi vården ges, och givetvis intean ställda, oavsett deras tjänsteställning, 190 Anvisningarna knyter an till sjukvärd vid inrättning somdrivs av det all- Prop, 1989/90:111 manna och sjukvård vid inrättning som avsesi 1 § stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m,m. Med det allmänna förstås härstaten, primärkommun och landstingskommun. Sjukvård vid inrättningar som drivsav annan - liksom enskild sjukvärd i övrigt - blir skattefri genomhänvisningen till 1 S nämnda stadga eller genom de följande hänvisningarna till2 kap. 5 S lagen (1962:381) om allmän försäkring eller bestämmelserna omsärskild legitimation. De inrättningar som i 2 § stadgan undantas fränstadgans tillämpningsområde, omfattas givetvis av hänvisningen till 1 §stadgan och därmed även av skattefriheten. För s,k, hälsohem innebär de föreslagna bestämmelsernaföljande. Skattefriheten omfattar inte sådana hälsohem som närmast fungerarsom pensionat eller rekreationsanläggningar med friskvård och kostomläggningpå programmet. För denna typ av hälsohem gäller lagen (1966:742) om hotell-och pensionatrörelse men inte den nämnda stadgan. Verksamheter av detta slagkommer således liksom enligt nuvarande ordning att medföra skatteplikt. Öm etthälsohem bedriver både sådan verksamhet och sådan vård som avses i 1 § stadgan,kommer det således att föreligga en s.k. blandad verksamhet, dvs. delvisskattepliktig och delvis skattefri. Bestämmelsen om sjukvårdsersättning avser endast huruvidavården i sig är av beskaffenhet att berättiga till sjukvärdsersättning. Sådanvård skall omfattas av skattefriheten, oavsett om vårdgivaren är ansluten tillförsäkringen eller inte, I enlighet med vad lagrådet förordat behöver iförevarande bestämmelse en uttrycklig hänvisning till lagen om allmänförsäkring enbart göras till 2 kap, 5 §, Vid sidan av sådan vård som föranledersjukvårdsersättning, skall skattefriheten omfatta annan sjukvärd underförutsättning att vårdgivaren har särskild legitimation att utöva yrke inomsjukvården. Bestämmelser om särskild legitimation finns i lagen (1984:542) ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m,m. Denna skattefrihetgäller då tjänsten tillhandahålls i sådan verksamhet som avses i nämnda lag, Iförhållande dll lagrådsremissen bör anvisningstexten ges en vidare innebörd änvad som gjordes i remissen. Sålunda bör skattefriheten anses omfatta tjänstersom tillhandahålls av legitimerade personer, oavsett om deras verksamhetbedrivs som enskild näringsverksamhet eller i t,ex, bolagsform. Utanförskattefriheten faller legitimerade personers verksamhet av annat slag än sädansom omfattas av kravet på legitimation. Genom att anvisningarna knyter an till vårdbegreppetupprätthålls gränsen mot skattepliktig försäljning av glasögon o,d. Densärskilda legitimationen för glasögonoptiker faller således inte in underbestämmelsen om vård som tillhandahålls av någon med särskild legitimation.Glasögonoptikers försäljningar kommer därmed att liksom nu vara skattepliktiga, I enlighet med lagrådets yttrande har tagits in enbestämmelse om att skattefriheten även omfattar sjuktransporten Dessa hardefinierats i enlighet med 6 S hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Begreppetsjuktransporter omfattar inte sjukresor till och från vårdgivare. Som motsvarighet till nuvarande 11 S 9) har införts ensärskild bestäm melse om skattefrihet för kontroller eller analyser av prov som tillhandahälls " vårdgivarensom ett led i sjukvården. Bestämmelsen syftar till att åstad- Prop.1989/90:111 komma konkurrensneutralitet mellan vårdgivarens egen laboratorieverksamhetoch vårdgivarens upphandling av tjänster från fristående laboratorier. 1 paragrafens första punkt undantas även tandvård. Ienlighet med tagrådets yttrande har i punkt 2 anvisningarna intagits enuttrycklig definition av tandvård. Definitionen ansluten med någotförtydligande, till vad som anges i 1 § tandvårdslagen (1985:125). Som ettandra stycke i anvisningarna har intagits en motsvarighet till nuvarande 8 S14) angående skattefrihet för dentaltekniska produkter. Liksom enligtnuvarande ordning omfattar undantaget även tjänster avseende sådana produktenSkattefriheten gäller dä produkten eller tjänsten tillhandahålls åtvårdgivaren, dentaltekniker eller konsumenten själv. Begreppet vårdgivare harmotvarande innebörd som den som angetts i sjukvårdsavsnittet. Skattefriheten för tandvård omfattar vården som sådan.Skattefriheten omfattar endast varor och tjänster som tillhandahällsvårdtagaren direkt av vårdgivaren som ett led i värden, såvida inte densärskilda bestämmelsen om dentaltekniska produkter är tillämplig.Skattefrihetens räckvidd överensstämmer således i princip med skattefrihetenför sjukvärd. Även social omsorg undantas i paragrafens första punkt.Punkten motsvaras, såvitt nu är i fråga, av punkt 3 i anvisningarna. Förslagethar kommenterats i avsnitt 2.2.6 och överensstämmer i sak med kommitténsförslag (betänkandet del I s. 198 f). I andra stycket av anvisningarnaklargörs att skattefriheten gäller omsorgen som sädan. Skattefriheteninnefattar endast varor och tjänster som den som bedriver omsorgen direkttillhandahäller den som åtnjuter denna. Detta tillhandahållande skall alltsåutgöra ett led i omsorgen. I punkten 2 undantas utbildning. Denna punkt motsvaras avpunkt 4 i anvisningarna. Förslaget, som har kommenterats i avsnitt 2.2.6,överensstämmer i sak med kommitténs förslag (betänkandet del I s. 199 ff). Iförsta stycket i anvisningspunkten anges att skattefriheten endast avser varoroch tjänster som den som bedriver utbildningen direkt tillhandahåller den somåtnjuter denna. Skattefriheten omfattar endast vad som tillhandahålls som ettled i utbildningen. Undantaget frän skatteplikt omfattar ävenutbildningsgivarens tillhandahällande av kost åt dem som åtnjuterutbildningen. Det kan alltså gälla kosten åt skolelever och åt värnpliktigaunder utbildning. Av första stycket i anvisningarna följer att undantaget inteomfattar tillhandahällande av kost åt anställd personal, t.ex. lärare ochyrkesbefäl. Undantaget gäller i princip även om kosten tillhandahålls mot enviss ersättning. Som framgår av det tidigare sagda förutsätter skattefrihetendock att tillhandahållandet är att se som ett led i tillhandahållandet avsjälva utbildningen. I anvisningspunktens andra stycke anges uttryckligen attskattefriheten för utbildning inte omfattar sådan utbildning som säljare elleruthyrare anordnar i samband med tillhandahållandet av skattepliktig vara ellertjänst. Vad som i praktiken utgör ett led i försäljningen eller uthyrningenfaller således utanför skattefriheten. 3) Bank-och finansieringstjänster m.m. Prop. I punkten 3) i paragrafen undantas från skatteplikt bank-och finansieringstjänster samt värdepappershandel och därmed jäniförligverksamhet. Punkten motsvaras av punkt 5 i anvisningarna. Bestämmelserna harbehandlats i avsnitt 2.2.5. De överensstämmer i sak med kommitténs förslag(betänkandet del I s. 192 ff och 202 samt del II s. 102). De har utformats i enlighet med vadtagrådet förordat i sitt yttrande. Med bank- och finansieringstjänster avses finansiellatjänster säsom in-och utlåningstjänster och betalningsförmedling. Vad som skallförstås med värdepappershandel och därmed jämförliga tjänster anges ianvisningspunkten. Enligt denna förstås omsättning och förmedling av aktier,andra andelar och fordringar, vare sig de representeras av värdepapper ellerej. Det innebär att värdepappershandeln i princip i sin helhet undantas frånskatteplikt. Skattefriheten avser handeln med rättigheter som sådana och intehandel med värdepapper i deras egenskap av samlarobjekt. Detta korresponderarmed andra stycket av anvisningarna till 7 §, Skattefriheten gäller givetvis såvälden traditionella värdepappershandeln som den dokumentlösa värdepappershandeln.Detta har behandlats närmare i lagrådets yttrande, I anvisningspunktens andra stycke anges att undantaget förbank- och finansieringstjänster inte omfattar notariatverksamhet,inkassotjänster, uthyrning av förvaringsutrymmen eller finansieringsföretagsomsättning av varor som enligt köpeavtal återtagits av företaget, I begreppetnotariatverksamhet innefattas normalt bl,a, förvaltning av värdepapper,förvaltning av län för annan part, förvaltning av omyndigs medel, juridiskatjänster åt kunder samt andra rådgivartjänsten Förslaget innebär innebär emellertidatt värdepappershandeln alltid skall vara skattefri, således också i den mån sådanhandel bedrivs av en notariatavdelning. Det innebär att skatteplikten förnotariatverksamhet inte omfattar courtageavgifter vid förmedling av värdepappenDen i anvisningspunkten angivna skatteplikten för uthyrning avförvaringsutrymmen avser exempelvis bankfacksuthyrning och nedsättning i öppetförvar i bankvalv. Det bör slutligen anmärkas att den föreslagnaskattefriheten inte sträcker sig längre än till vad som redan enligt nuvarandeordning är skattefritt. Den nuvarande gränsdragningen mellan vederlag och räntavid beskattningsvärdets bestämmande påverkas inte. Detsamma gällergränsdragningen mellan överlåtelse av vara och överlåtelse av fordran. Från skatteplikt undantas i punkten 4) försäkringstjänstenPunkten motsvaras av punkten 6 i anvisningarna. Förslaget har behandlats iavsnitt 2.2.5 och överensstämmer i sak med kommitténs förslag (betänkandet delI s. 192 ff.). Första meningen i anvisningarna är utformad i enlighet med EG:ssjätte mervärdeskattedirektiv. 5) Viss kidturverksamhet Punkten 5) avser viss bestämd kulturverksamhet. Punkten ärny i förhäl lande till kommitténs förslag. Den här föreslagna skattefriheten har kom- 193 13 1989/90. 1 samt Nr 111 menteratsi avsnitt 2.2.4 och 2.2.7 (såvitt avser vissa immateriella rättigheter Prop.1989/90:111 m.m.) Tekniskt sett bör punkten i princip ses enbart som enhänvisning till uppräkningen i punkt 7 i anvisningarna. Denna anvisningspunkthar utformats i enlighet med lagrådels yttrande i den mån inget annat sägs.Det följande hänför sig endast till anvisningspunkten. Första stycket a) avser upplåtelse eller överlåtelse avrättighet som omfattas av 1, 4 eller 5 S upphovsrättslagen, dock inte såvittavser reklamalster eller system och program för automatisk databehandling ochinte heller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avserinformation. Denna punkt har kommenterats i den allmänna motiveringen, avsnitt 2,2,7,angående immateriella rättigheter m,m. Jämfört med lagrädsremissen har skattefriheteninte begränsats till de fall upplåtelsen eller överlåtelsen görs av upphovsmannen,I lagrådsremissen hade översättningar generellt ställts utanför skattefriheten,I enlighet med vad lagrådet förordat har detta utgått. Sammantaget innebär detnu sagda att den här föreslagna skattefriheten även omfattar överlåtelse ellerupplåtelse av rätt till sädan översättning som omfattas av 4 Supphovsrättslagen. Beträffande gränsen mellan skattefria och skattepliktigatransaktioner avseende översättningar hänvisas till lagrådets yttrande. Angående upphovsrätterna bör slutligen anmärkas att medöverlåtelse eller upplåtelse av sådana rättigheter avses alla transaktionervarigenom upphovsrätten helt eller delvis övergår till annan person. Häriligger att skattefriheten även innefattar exempelvis ersättningar som utgårtill upphovsmän pä grundval av avtal mellan å ena sidan organisation somföreträder upphovsmän och ä andra sidan mediaföretag. En sädan omsättning ärhär att jämställa med upplåtelse eller överlåtelse även om upphovsmannen inteär medlem i organisationen. I första stycket b) undantas från skatteplikt överlåtelseav äganderätten till eller import av sådant alster av bildkonst som avses i 1 Supphovsrättslagen och som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Den pådetta sätt föreslagna skattefriheten motsvarar nuvarande 8 S 8). I enlighetmed lagrådels yttrande har direkt knutits an till 1 5 upphovsrättslagen. Somframgår av den allmänna motiveringen, avsnitt 2,2,4, har den nuvarandeskattefriheten för upphovsmannen och dennes dödsbo inte utsträckts enligt vadlagrådet förordat till att gälla även den till vilken äganderätten övergått pågrund av bodelning, arv eller testamente. Beträffande förhållandet mellan upphovsrätten till ettalster av bildkonst, första stycket a), och äganderätten till ett sådantalster, första stycket b), kan anmärkas följande. Om en konstnär överlåteräganderätten till ett eget bild-konstalsten dvs, själva exemplaret, sä bliröverlåtelsen skattefri enligt b). En annan sak är om konstnären i stället(eller dessutom) upplåter eller överlåter upphovsrätten till bildkonstalstret.Det kan alltså gälla rätten att mångfaldiga och sprida exemplarets innehåll.Denna upplåtelse eller överlåtelse blir skattefri enligt a). Utanför begreppet alster av bildkonst faller exempelvisbrukskonstverk. En överlåtelse av äganderätten till ett sådant verk omfattassåledes inte av den skattefriheten som avses i b). Om överlåtelsen avser bådeäganderätten och upphovsrätten kan emellertid transaktionen komma attbli skattefri på 1 grund av a). Upphovsrätten till verket omfattas nämligenav 1 S upphovs- Huruvida transaktionen på så sätt är skattefrienligt a) beror pä Prop. 1989/90:111 var överlåtelsens tyngdpunkt liggenDenna gränsdragning mellan skatteplikt och skattefrihet finns redan enligtnuvarande ordning. Det här lämnade förslaget är inte avsett att inverka pägränsdragningen. I första stycket c) undantas en utövande konstnärsframförande av ett litterärt eller konstnärligt verk samt rättighet i fråga omljud- eller bildupptagning av framförandet. Med utövande konstnär avses här sångare, musiker,skådespelare, recita-törer och andra utövande konstnären innebär detta att utanför skattefriheten faller iallmänhet t.ex. föredragshållare och andra informatörer.