prop · GD03151 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90:151 eller förbättra fastighet som är avsedd för annat ändamål änjordbmk, får åtgärden dock ske om den inte medför olägenhet av någon betydelseför "jordbmksnäringen". Iremissen föreslås, närmast som en följd av ändringen av 3 kap. 5 §, attbedömningen skall göras med tanke på "lantbmksnäringens" och inteenbart jordbmksnäringens intressen. Innebörden av den föreslagna ändringenär, trots vad som anförs i remissen, inte alldeles klar. Lantmäteriverketansåg i sin rapport att det inte fanns något behov av att ändra paragrafen ochuttalade härvid bl.a. att det skydd som paragrafen ger jordbruksnäringen syneskunna fungera som ett skydd också för regionalpolitiskt betingade företag somdrivs med en jordbmksfastighet som bas (rapporten s. 30). Vad lantmäteriverketanfört i denna del har, såvitt lagrådet kunnat finna, inte mött någon gensagavid remissbehandlingen. Lagrådet förordar att paragrafen inte ändras. Enligt3 kap. 10 § får, om fastighetsbildning är till övervägande nytta från allmänsynpunkt, åtgärden äga mm även om den strider mot vad som föreskrivits tillskydd för "jordbmksnäringen" eller skogsbmket. Paragrafen innehålleralltså ett undantag från bl. a. skyddsbestämmelsen i 6 §. Om 6 § inte ändrasbehöver inte heller 10 § ändras. Ändras däremot 6 § på i remissen föreslagetsätt bör även 10 § ändras. Enligt17 § lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem (här kallad sambolagen) gäller,i fråga om egendom som utgör gemensam bostad för personer som är sambor enligtlagen, att den ene av dem inte utan den andres samtycke får avhända sig ellerpå vissa andra sätt disponera över bostaden. I 2 § sista stycket samma laganges att sambor kan gemensamt anmäla till inskrivningsmyndigheten att enfastighet som är lagfaren för en av dem, eller en tomträtt, för vilken en avdem är inskriven som innehavare, är gemensam bostad för dem båda. Marköverföringmed stöd av medgivande enligt första stycket 3 i 5 kap. 18 §fastighetsbildningslagen kan till sin natur jämställas med en överlåtelse avfast egendom. Av lagmmmets tredje stycke framgår också att föreskriftema omsamtycke i 17 § sambolagen gäller beträffande rätten att lämna sådantmedgivande. I remissen föreslås nu ett tiUägg till det angivna tredje stycketav innebörd att kravet på samtycke efterges om inte sådan anmälan gjorts somsägs i 2 § sambolagen. Förslaget har uppenbarligen sin gmnd i att det kan varaen orimlig eller t.o.m. omöjlig uppgift för en förrättningsman att utreda, omett sådant förhållande som sambolagen avser föreligger. Departmentschefen har isammanhanget också angett att den nya regeln motsvarar vad som gäller inominskrivningsväsendet enligt 20 kap. 7 § jordabalken. Av20 kap. 7 § 8 jordabalken, jämförd med 19 § andra stycket sambo lagen, följer att en sambo, som inte har fått till stånd en anmälan enligt 2 § sambolagen, kan förlora möjligheten att hindra försäljning av den gemen samma bostaden. Brist på samtycke av honom eller henne hindrar nämli- 31 gen inte full lagfart förden som köpt fastigheten av den andre sambon och Prop. 1989/90:151 lagfartenmedför i sin tur att överlåtelsen inte kan klandras. Det förslag som nuföreligger till en motsvarande regel i fastighetsregleringssammanhang tar istället sikte på själva överlåtelsen. Har särskild anmälan att fastigheten ärgemensam bostad inte gjorts blir överlåtelsen giltig utan samtycke enligt 17 §sambolagen. Med denna konstmktion måste möjligheten att överklagaförrättningen på gmnd av bristande samtycke vara utesluten. Vad som sägs omöverklagande i specialmotiveringen vid paragrafen kan därför inte gälla ifråga om sambofastigheter. Detkan mot bakgmnd av vad som gäller om överlåtelse av fastighet som är gemensambostad för sambor sägas att den nu föreslagna bestämmelsen i fråga omöverlåtelse av markområde är följdriktig. Lagrådet har ändå velat fästauppmärksamheten på förslagets närmare innebörd. Bestämmelsen vinner i redaktionellthänseende om den utformas på följande sätt: "Sådantsamtycke av sambo som avses i 17 § lagen (1987:232) om sambors gemensamma hemkrävs dock endast om ärende om anteckning i fastighetsboken av anmälan enligt 2§ andra stycket samma lag var upptaget på inskrivningsdag när medgivandegjordes." Genomtillägg i lagen (1987:813) om homosexuella sambor bör föreskrivas att 5 kap.18 § tredje stycket fastighetsbildningslagen skall tillämpas även i fråga omsambor som avses i den lagen. mening behövs det en övergångsbestämmelse tiU den nya föreskriften iförevarande paragraf Enligt gällande rätt har en sambo möjlighet att vidförrättningen eUer i samband med överklagande av förrättningen visa att detföreliger ett samboförhållande. Denna möjlighet bör enligt lagrådets meningbevaras i fastighetsregleringsärenden som anhängiggjorts före ikraftträdandetav den nu aktuella ändringen. Övergångsregeln bör alltså inte anknyta tilltidpunkten för medgivandet. Fastighetsägaren bör nämligen inte kunna görasamtycket obehövligt genom att vänta med ett medgivande till efterikraftträdandet. Lagrådet förordar att övergångsbestämmelsen ges följandelydelse: "Harförrättningen sökts före ikraftträdandet tillämpas 5 kap. 18 § i sin äldrelydelse." Lagrådetlämnar förslagen utan erinran. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, R. , , , , G. , ,, WaUström, Lööw, , , , , Proposition om fastighetsbildning för landsbygdens behovm. I Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanträde ) över förslag till 1. lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988), 2. lag om ändring ijordförvärvslagen (1979:230), 3. lag om ändring i lagen(1973:1084) om avveckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Ilagrådsremissen har föreslagits att 3 kap. 5 § fastighetsbildningslagen skallavse lantbmksfastigheter, dvs. inte som endast jordbmks- ochskogsbmksfastigheter utan också fastigheter inom vars område trädgårdsnäringbedrivs. Syftet med förslaget var att bättre samordna 3 kap. 5 §fastighetsbildningslagen med jordförvärvslagen Gfr 1 § i den lagen). Begreppetlantbmksfastighet används emellertid inte i jordförvärvslagen. Den lagengäller i stället förvärv av sådan fast egendom som är taxerad somjordbmksfastighet (se 2 § ). Någon fuUständig samordning mellan de båda lagamaskulle alltså inte åstadkommas om förslaget genomfördes. Jag delar mot dennabakgmnd lagrådets uppfattning att 3 kap. 5 § fastighetsbildningslagen även ifortsättningen bör avse endast jordbmks- och skogsbmksfastigheter och attbegreppet lantbmksfastighet inte bör införas. Jag biträder lagrådets förslagtill omformulering av bestämmelsen. Detförhållandet att begreppet lantbmksfastighet inte införs i 3 kap. 5 § fastighetsbildningslagen får till följd att det inte går att genomföraförslaget i lagrådsremissen om att begreppet jordbmksnäring i 3 kap. 6 § fastighets bildningslagen skall ersättas av begreppet lantbmksnäring. Det gmndläg gande syftet med förslaget i lagrådsremissen var att klargöra att skyddsbe stämmelserna i 3 kap. 6 § fastighetsbildningslagen skulle gälla också för regionalpolitiskt betingade företag som drivs med en jordbmksfastighet som bas. Med hänsyn till vad lagrådet har anfört får det emellertid anses 33 3 1989/90. 1 sami Nr 151 attbestämmelsen redan i sin gällande lydelse innefattar ett skydd även för Prop. 1989/90:151 sådana företag. Jag kan mot bakgmnd härav godta lagrådetsförslag att 3 kap. 6 § inte skall ändras. Jaggodtar den redaktionella jämkning av förslaget till ändring av 5 kap. 18 §fastighetsbildningslagen som lagrådet har föreslagit liksom den av lagrådetförordade övergångsbestämmelsen till den ändringen. Jag delar också lagrådetsuppfattning om att den nya föreskriften i 5 kap. 18 § tredje stycketfastighetsbildningslagen bör föranleda ett tillägg i lagen (1987:713) omhomosexuella sambor. Hämtöverbör vissa ytterligare redaktionella ändringar göras i de remitteradeförslagen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsde av lagrådet granskade förslagen till 1. lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988), 2. lag om ändring ijordförvärvslagen (1979:230), 3. lag om ändring i lagen(1973:1084) om avveckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag medvidtagna ändringar, delsdet vid regeringsprotokollet fogade förslaget till 4. lagom ändring i lagen (1987:813) om homosexueUa sambor. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattningav lantmäteriverkets rapport (1988:9) Fastighetsbildning Prop.1989/90:151 för landsbygdens behov Bilaga 1 () har haft i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter göra den översynav reglema i fastighetsbildningslagen (FBL) som är motiverad av 1987 årsändringar i jordförvärvslagen. Översynen har främst avsett de villkor somgäller med hänsyn till allmänna intressen vid bildande av jord- ochskogsbmksfastigheter samt bostadsfastigheter på landsbygden. Dessa villkoråterfinns i 3 kap. FBL. LMVhar i huvudsak funnit att reformbehovet avser en översyn av de berördavillkoren så att dessa blir bättre anpassade till de regionalpolitiska ochmiljöpolitiska mål, som utgör viktiga delmål i jordbmkspolitiken ochutvecklingen av landsbygden. FastighetsbildningJor jordbruk och skogsbruk rn m Deregionalpolitiska fömtsättningama bör i ökad grad beaktas vid bildande avjord- och skogsbmksfastigheter. Det ekonomiska kravet på jord-ochskogsbmksfastigheter (3 kap. 5 § FBL) skall vara anpassat till de lokala ochregionala fömtsättningama. Lantbmksfastighet skall för att anses lämpad försitt ändamål ha sådan storlek, sammansättning och utformning att det företagsom skall bedrivas på fastigheten är ekonomiskt godtagbart. Ett sålundautformat krav avses lämna behövligt utrymme för regionalt anpassadebedömningar. I glesbygden skall även annan verksamhet än jord- och skogsbmkkunna räknas in i försörjningsunderlaget i den verksamhet som bedrivs medlantbmksfastigheten som bas. Förslagen i denna del innebär möjligheter attbilda deltidsjordbmk i fall där det finns behov av sådana, något som de nugäUande bestämmelsema i princip inte medger. Iglesbygden är det ofta inte möjligt att få den huvudsakliga inkomsten fråntraditionellt jordbmk eller skogsbmk. Kombinationer av olika verksamheter kandäremot avsevärt underlätta en företagares möjligheter att få sysselsättningoch utkomst i glesbygden. En fastighet bör således kunna ombildas ellernybildas för en kombination av flera olika ändamål. Särskilt i samband medglesbydsstöd till investeringar mm i glesbygden är det väsentligt attmarkfrågan kan lösas på ett betryggande sätt. Genom fastighetsbildning blirdet lättare att varaktigt hålla samman ett successivt uppbyggtglesbygdsföretag. Medden nya inriktningen av jordförvärvslagen ges ökade möjligheter att förvärvadeltidsjordbmk. I praktiskt taget samtliga bygder finns ett antal arealmässigtofuUständiga lantbmksfastigheter som lämpar sig för deltidsjordbmk. Detföreligger därför i allmänhet inte behov av en ökad nybildning avdeltidsjordbmk. Föratt förhindra skadlig uppdelning av jordbmksfastighet finns en bestämmelse i FBL om att fastighetsbildning som berör jordbmksfastighet endast får ske om åtgärden är tiU övervägande nytta för jordbmksnäringen (3 kap 6 § ). LMV föreslår ingen ändring. För att vidmakthålla det ratio nellt bedrivna familjelantbmket som den dominerande företagsformen 35 behövsfortfarande en skyddsbestämmelse av de aktuella slaget. Bestäm- Prop.1989/90:151 melsenlämnar behövligt utrymme för en tillämpning som innebär att Bilaga 1 bestämmelsenäven skyddar de regionalpolitiskt motiverade kombinerade företagsom bedrivs med en jordbmksfastighet som bas. Det bör inte anses varai överensstämmelse med jordbmksintresset att avskilja verksamhet frånfastighet som är av särskild betydelse för sysselsättningen på orten. sammasätt bör avstyckning av bostaden från jordbmksfastigheter som är lämpligaför etablering av deltidsjordbmk kunna förhindras då olämpliga LMVföreslår att det hittillsvarande särskilda ekonomiska kravet påskogsbmksfastigheter (3 kap 5 § FBL) inarbetas i motsvarande bestämmelse förjordbmksfastigheter i samma paragraf Benämningen lantbmksfastighet föreslåsdärför som en samlande benämning för fastighet på vars område bedrivs ettföretag inom jordbmks-, skogsbmks-eller trädgårdsnäringen. Härigenom uppnåsatt den successiva uppbyggnaden av företag inom lantbmksnäringama i allmänhetbör kunna ske med tillämpning av de nu berörda reglema. På samma sätt bör denskogliga stmkturrationaliseringen underlättas härav. Med avseende på deberörda fastighetsbild-ningssituationema skaU tiUämpningen i mindreutsträckning än vara beroende av de möjligheter som FBLtillhandahåller att med tillämpning av undantagsbestämmelser (3 kap 9 §) isärskilda fall göra avsteg från huvudreglema i 3 kap 5 § . Medhänsyn till det regionalpolitiska intresset bör i glesbygdema särskilt betonassysselsättningsaspekterna vid bedömning av viss fastighetsbildning.Komplettering med skogsmark till kombinerade företag bör av samma skälunderlättas. LMVföreslår ingen ändring i den särskilda skyddsregel som finns i FBL förskogsbmket (3 kap 7 § ). som är avsedd för skogsbmk får enligt dennabestämmelse inte indelas på sådant sätt att möjligheten att ekonomisktutnyttja skogen undergår försämring av någon betydelse. Detta innebär hindermot en skadlig uppsplittring av skogsmarken. FastighetsbildningJor bostadsändamål på landsbygden Ifråga om bostadsfastigheter på landsbygden föreslås att de allmännalämplighetskraven för fastighet (3 kap 1 § FBL) kompletteras med en bestämmelsesom markerar att bebyggelsefastighet skall ges en sådan utformning som behövsför en god miljö. Nuvarande bestämmelser ger i övrigt stort handlingsutrymmeför tillämpningen. Som en redaktionell anpassning och i någon mån också för attmotverka risken för att varaktighetskravet hävdas på ett överdrivet sätt idagens föränderliga samhälle föreslås att detta krav utgår ur lagtexten. Detligger ändå i sakens natur att fastighetsbildning skall ske endast för ändamålsom är av varaktig beskaffenhet. Iförarbetena till FBL uttalades (prop 1969:128) att tiU bostadsfastighet inte bör läggas mer mark än vad som väsentligen har karaktär av bostad stomt och att om en tomtplats är alltför vidsträckt vissa delar av tomten i allmänhet torde bli så extensivt utnyttjade att de knappast kan anses 36 stadigvarande utnyttjade.Inom ramen för de allmänna lämplighetsvillko- Prop. 1989/90:151 ren (3 kap1 § FBL) bör nu ges ökat utrymme för att tillåta fastighetsbild- Bilaga 1ning så att kompletterande funktioner till boendet kan ske inom egenbostadsfastighet på landsbygden. Bostadsfastighet bör sålunda kunna innefattamark för mindre djurhåUning och mindre odling, tex viss jordbmksmark ellerannan mark i anslutning till bebyggelsen. Ifall då en bostadsfastighet angränsas av skogsmark bör de allmännalämplighetsviUkoren vid fastighetsbildning inte lägga hinder i vägen förutvidgning av bostadsfastigheten såvida detta inte strider mot skogsnäringensintressen - så att den kommer att omfatta också sådan skogsmark som berörs avrestriktioner vid avverkning till följd av hänsynsregeln i 21 §skogsvårdslagen. Önskemåletatt kunna vårda det öppna landskapet utgör inte ett tillräckligt skäl att iallmänhet se naturvård eller kulturminnesvård som självständigafastighetsbildningsändamål. I många fall kan emellertid landskapsvårdsintressetpå ett naturligt sätt kombineras med ett fastighetsbildningsändamål. Mindredjurhållning kan tex vara fördelaktig med hänsyn till närmiljön kring en bostadoch som ett sätt att bidra till landskapets öppethållande när igenväxninghotar. Förslagenangående bostadsfastigheter på landsbygden innebär att i bostadsfastighet skallkunna ingå fömtom tomtmark också andra slag av mark, nämligen i vissutsträckning , betesmark, hagmark, skogsmark eller annan mark.Fömtsättningen är att marken behövs för kompletterande funktion till boendettex mindre djurhållning, mindre odling, bevarande av miljön ellernäringsverksamhet. Samordningen med naturvårdslagen inom områden medstrandskydd skall därvid fungera på det sättet att överensstämmelse liksomhittills eftersträvas mellan FBLs och naturvårdslagens tomtbegrepp. Bildandetav en bostadsfastighet som innehåller också annan mark än tomtmark skall iprincip inte leda till att sådan mark som inte skaU tas i anspråk som tomt mensom behövs för tex mindre djurhållning privatiseras i allemansrättsligtavseende. De föreslagna ändringama i principema för fastighetsbildning skallsom sådana varken öka eller minska allmänhetens befogenheter enligtallemansrätten. Vidtillämpning av de föreslagna principerna för fastighetsbildning aktualiserasfrågan om gränsdragning mellan å ena sidan fastighetsbildning förjordbmksändamål och å andra sidan fastighetsbildning för bostadsändamål medmindre djurhållning mm. Om det är frågan om att bedriva någon typ avnäringsverksamhet bör verksamheten klassas som jordbmk. Till bostadsändamåletbör hänföras verksamheter som i huvudsak avser husbehov eller är av hobby-eller fritidskaraktär. FastighetsbildningJor naturvårdens eller kulturminnesvårdens intressen i vissa särskilda fall Frånlandskapsvårdssynpunkt är det angeläget att det öppna landskapet som jordbmket har skapat kan behållas i betydande utsträckning. I vissa faU synes det finnas ett behov av att med hänsyn till intresset att vårda natur- eller kuUurmiljön bilda fastigheter som inte uppfyller de allmänna 37 lämplighetskraven.Därför föreslår LMV en ny bestämmelse om detta (som Prop. 1989/90:151 ettandra stycke i 3 kap 9 § FBL). Bestämmelsen har karaktär av undantags- Bilaga 1 regel som avses tillämpas i positiv anda om ett enskilt intresse attvårda natur- eller kulturmiljön överensstämmer med ett föreliggande allmäntintresse av samma slag. Iallmänhet fömtsätts att den enskilde fastighetsägaren som önskar bevaraodlingslandskapet är en aktiv lantbmkare på orten. TiUämpningen av bestämmelsenfömtsätter också att åtgärden inte strider mot jord- eller skogsbmksintresset.Genom den föreslagna undantagsregeln kan det också bli lättare för stiftelseroch hembygdsföreningar m fl att förvärva områden för vård av natur- ochkulturmiljön. Förkulturminnesvården finns behov av att bevara kulturmiljön i fom-lämningsområdenoch kring skyddsvärda bebyggelsemiljöer. Med hänsyn till landskapsvården börden föreslagna nya bestämmelsen utforma* så att den kan tillämpas också för sådanabehov. FastighetsbildningJor fiske och fiskodling Fiskeoch fiskodling har sannolikt utvecklingsmöjligheter i glesbygden. Sådanverksamhet skuUe där fömtsättningar finns kunna få en regional betydelse ochutgöra en del i en kombinerad verksamhet i glesbygden med jord och skog sombasnäringar. LMV har därför funnit anledning att något analysera möjligheternaatt med stöd av FBL lösa frågor om fiske och fiskodlingsrättigheter förfastigheter i glesbygd som har behov av sådana rättigheter som näringsunderiag.För bedrivande av fiskodling har rättighetsåtkomsten ibland varit ett problemvid etablering av odling. Författningsförslag ilantmäteriverkets rapport (1988:9) Fastighetsbildning för landsbygdens behov FörslagtiU ändringar i 3 kap. 1, 5 och 9 §§ FBL Prop.1989/90:151 Bilaga 2 Fastighetsbildning skallske så, att varje fastighet som nybildas eller ombildas blir med hänsyn tiUbelägenhet, omfång och övriga förutsättningar varaktigt lämpad för sittändamål. Härvid skaU särskilt beaktas att fastigheten får lämplig utformningoch tillgång till behövliga vägar utanför sitt område samt att fastighet, somskall användas för bebyggelse, kan få godtagbara anordningar för vatten ochavlopp. Kanfastighet, som skall nybildas eller ombildas för nytt ändamål, icke antagas fåvara// användning för sitt ändamål inom överskådlig tid eller finnes med hänsyntiU ändamålets art och övriga omständigheter ändamålet böra tillgodoses påannat sätt än genom fastighetsbildning, får fastighetsbildningen ej äga mm. Fastighetsbildningskali ske så, att varje fastighet som nybildas eller ombildas blir med hänsyntill belägenhet, omfång och övriga förutsättningar lämpad för sitt ändamål.Härvid skall särskilt beaktas att fastigheten får lämplig utformning ochtillgång till behövliga vägar utanför sitt område. Ifråga om fastighet, somskall användas för bebyggelse, skall särskilt beaktas att fastigheten kan fågodtagbara anordningar för vatten och avlopp samt att fastigheten får en sådanutformning som behövs for en god miljö. Kanfastighet, som skall nybildas eller ombildas för nytt ändamål, icke antagas fåanvändning för sitt ändamål inom överskådlig tid eller finnes med hänsyn tilländamålets art och övriga omständigheter ändamålet böra tillgodoses på annatsätt än genom fastighetsbildning, får fastighetsbildningen ej äga mm. Jordbruksfastighetskall för att anses lämpad för sitt ändamål ha sådan storlek, sammansättningoch utformning att den medger tillfredsställande lönsamhet hos det företag somskaU bedrivas på fastigheten. Skogsbruksfastighetskall for att anses lämpad Jor sitt ändamål ha sådan storlek och utformning attden medger ekonomiskt tillfredsställande skogsdrift. Lantbruksfastighetskall för att anses lämpad för sitt ändamål ha sådan storlek, sammansättningoch utformning att det företag som skall bedrivas på fastigheten är ekonomisktgodtagbart. Vid tillämpningen skall utom annat de regionalpolitiskaJÖrutsättningarna beaktas. Fastighetsbildningfår äga mm, även om fastighet som nybildas eller ombildas icke blir varaktigtlämpad för sitt ändamål, såvida fastighetsindelningen förbättras och en merändamålsenlig indelning icke motverkas. Fastighetsbildningfär äga mm, även om fastighet som nybildas eller ombildas icke blir lämpad försitt ändamål, såvida fastighetsindelningen förbättras och en mer ändamålsenligindelning icke motverkas. Fastighetsbildning, vidvilken fastighet som nybildas eller ombildas icke blir lämpad for sittändamål, får även äga rum ifall då fastighetsbildningen främjar vården avnatureller kulturmiljön. 1989/90:151 Bilaga 2 Sammanställningav remissyttranden över lantmäteriverkets Prop. 1989/90:151 rapport(1988:9) Fastighetsbildning för landsbygdens behov Bilaga 3 Efterremiss har yttranden över lantmäteriverkets rapport (1988:9) Fastighetsbildningför landsbygdens-behov avgetts av,, ,, och statens historiska museer,lantbmksstyrelsen, , , plan och bostadsverket,i , i , iVästerbottens län, i , i Jämtlandslän, i , . Delegationen förglesbygdsfrågor (I 1977:02), (), , , , och . Lantbruksstyrelsenhar till.sitt yttrande fogaf yttranden från lantbmksnämndema i ,, , , , , ,, , , , , ,, , , och län.Skogsstyrelsen har till sitt yttrande fogat yttranden från skogsvårdsstyrdsemai , , , , , ochNorrbottens län. har till sitt yttrande fogat yttranden frånfiskenämndema i , , och , ,, och samt från i Norrbottenslän (fiskedelegationen). i har till sitt yttrandefogat yttranden från , och'samt frånlantbmksnämnden och i länet. Västerbottenslän har till sitt yttrande fogat yttranden från'och'Stommans kommuner.Länsstyrelsen i har till sitt yttrande fogat yttranden frånlantbmksnämnden och fiskenämnden i länet samt från , , ,och kommuner. Hovrätten;godtar från de synpunkter hovrätten.har.att beakta i huvudsak de förslag somlantmäteriverket lägger fram. Den.översynav vissa regler i 3 kap fastighetsbildningslagen (FBL) som LMV:s rapportinnehåller, berör fastighetsdomstolen vid tingsrätten, som efter besvär frånenskilda eller från företrädareiför allmänna intressen har att prövatillåtligheten av fastighetsbildriitigsåtgärderutifrån bl.a. bestämmelsemarikapitlet. Allmäntsett måste rapporten betecknas som svåröverskådlig. Samma resonemang återkommer på flera ställen med varierande utformning och innehåll. Framställningen hade utan tvivel vunnitipå.en stramare redige- 41 Om förslaget leder till lagstiftning, torde det nu bli svårt att Prop.