prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — idéer samt medverka vidtekniska systemutredningar, all underbygga statsmakternas planering för attmöta hotet från icke konventionella stridsmedel, alt analysera olika hot samlmedverka i utformningen av säkerhetspolitiskt underlag och av prognoser, allutveckla metoder för och medverka i totalförsvarets studier och planering, allkartlägga påfrestningar på olika samhällsfunktioner under kriser och krig, alt lämna underlagom olika vapensystems efTekter på människan, att bedöma människans prestationeri relation till de krav som ställs under kriser och i krig samt i speciellasituationer i fred. FOA täcker, som programansvarig myndighet och huvudsakligproducent av denna forskning, ett stort antal forskningsområden. FOA samverkarockså med universitet och högskolor samt industrier och har goda intemationellakontakter. Förutom vid FOA bedrivs försvarsforskning vid bl. a.fortifikalionsförvaltningen, flygtekniska försöksanstalten och vid universitetoch högskolor. FOA har medgivits rätt allbedriva inläklsfinansierad forsknings- och utredningsverksamhet m. m. ålsektorer utanför totalförsvaret om den kan förväntas medföra positiva efTekterför den försvarsinriklade forskningen. Denna verksamhet omfattar ca 70 milj.kr. Regeringen har gett FOA iuppdrag att studera totalförsvarsforskningens inriktning i olika framlidaekonomiska nivåer. FOA har redovisat sin syn på dessa frågor i en s. k.perspektivstudie. Gemensam försvarsforskning på 90-talel. Även överbefälhavaren() och ÖCB har i sina perspektivstudier berört forskningsfrågor. Dessastudier är avsedda att utgöra ett underlag för det ovan nämnda fösvarsbeslutet. ÖCB har i sinanslagsframställning för /91 och i en skrivelse lill regeringeni anmält alt det finns behov av etl s. k. ramforskningsprogramom sårbarhet och beredskapshänsyn i samhällsutvecklingen och atl ÖCB harutarbetat förslag lill ett sådant program. Programmet har utarbetatstillsammans med företrädare för universitet och högskolor samt olikamyndigheter och organisationer inom totalförsvarets civila del. Även FOA harmedverkat i arbetet. Ramprogrammets olika delar har i huvudsak inriktats mot deninternationella integrationens betydelse för samhällets villkor, denteknologiska utvecklingen och dess konsekvenser för samhällets sårbarhet, sårbarhels-och beredskapsmässiga aspekter på bl.a. förändringar i sociala och kulturellamönster, förutsättningarför beredskapshänsyn i samhällsutvecklingen. ÖCB anför att samråd harskett för /91 om programmets finansiering med ochstyrelsen för psykologiskt försvar (SPF) med 1989/90:90 Avsnitt13 Försvarsdep. innebörden att televerketavsätter , SPF och OCB . 13.3 Försvarsforskningens anknytning till annan forskningi samhället Totalförsvaretoch försvarsforskningen är i vid mening beroende av de forsknings- ochutbildningssatsningar som görs vid universitet och högskolor. Del gäller bådeinriktning av och resultat från grundläggande och målinriktad forskning avförsvarsinlresse liksom möjligheterna alt från universitet och högskolorrekrytera goda försvarsforskare. Utvecklingen avtotalförsvarets samlade forsknings- och utvecklingsverksamhet är i sin tur avbåde industri- och forskningspolitiskt intresse, eftersom den påverkar denindustriella kompetensutvecklingen och efterfrågan på forskare. De strukturförändringar avförsvarsindustrin som pågått kan förutses fortsätta ävenunder nästa försvarsbeslutsperiod. Det är väsentligt att i denna process delssöka bevara och utveckla den nödvändiga kompetensen inom den svenskaförsvarsindustrin, dels stödja en teknikspridning mellan försvarsindustri ochannan industri. I syfte att skapa ett underlagför regeringens ställningstaganden i vissa större teknikfrågor har ÖB under80-talel redovisat dels del militära försvarets långsiktiga behov av forskninginom det havstekniska, informationstekniska och materialtekniska området, delssådan forskning och utveckling som är av intresse för samverkan med civilaintressenter. Enligt ÖB:s uppfattning föreligger etl behov av både nationellasatsningar inom dessa områden och ett vidgat teknikslrategiskt länkande inomförsvarsplaneringen. 1989/90:90 Avsnitt13 Försvarsdep. 13.4 Särskilda åtgärder inom vissa områden Samhälletssårbarhet måste minskas på olika viktiga områden. Datasäkerheten är ett sådantområde som är av central betydelse inte bara för totalförsvaret utan församhället i stort. En bra dalasäkerhet möjliggör integritet och intrångsskydd idatasystem avseende produktion och administration samt skyddar våra privatliv.Datasäkerheten är i hög grad knuten till utvecklingen av informationsteknologin.Forsknings- och utvecklingsinsatser kring datasäkerheten dess villkor ochproblem berör många viktiga områden, t.ex. hälso- och sjukvårdsområdet,produktion och distribution av energi, kommunikation och livsmedelsförsörjning.För vårt totalförsvar gäller det att skapa säkra syslem för såväl signalsambandsom databehandling saml all ge industrier av betydelse för den svenskaförsörjningsberedskapen råd om utformning av dalasäkra produkiions-ochdriflssystem. Yttre hot mol sårbaradelar i samhället kan mötas med en kombination av särskilda beredskapsålgärderoch genom atl man tar beredskapshänsyn i samhällsutvecklingen.Inom den civila delen av totalförsvaret sker nu en stegvis övergång frånsärskilda beredskapsåtgärder lill mer generella beredskapshänsyn på fleraområden. De civila sårbarhelsproblemen kan nämligen endast i begränsadomfattning hanleras med hjälp av direkta åtgärder. ÖCB:s förslag tikramforskningsprogram om sårbarhet och beredskapshänsyn i samhällsutvecklingenskak bl. a. ses mol denna bakgmnd. En gmndläggandeforskningsverksamhet i syfte all skapa kunskap om samhällets sårbarhet börförsöksvis påbörjas. Regeringen har mot denna bakgmnd inte haft någraerinringar i budgetpropositionen för /91 när del gäller all avden ekonomiska planeringsramen avsälla sammanlagt . anslaget H 1. anslaget J 1. Styrelsen för psykologisktförsvar. avser hämtöver atl bidra med . En fortsall forskningsverksamhet efler 1990/91 får övervägas ianslutning till totalförsvarsbeslul. Regeringen utgår från attden kompelens som finns inom FOA, ÖCB och universitet och högskolor i samverkanbidrar till överföring av.kunskap mellan den militära och civilalotalförsvarsforskningen; 1989/90:90Avsnitt 13 Försvarsdep. Densatsning som forskningsbeslut gjordes på en centmmbild-ning förmiljövelenskaplig forskning (CMF) vid i har utfallit väl.CMF-samarbetel har medverkat lill en kompetensuppbyggnad inom olikaforskningsinstitutioner i , däribland FOA. ÖBfick i uppdrag att redovisa försvarels behov av nya materialsaml ange områden för samverkan med andra intressenter. ÖB redovisade sinrapport . Regeringen kommer senare i denna proposition attföreslå atl medel avsätts för atl stödja s. k. tvärvetenskapliga konsortier,vars syfte är att skapa en utvecklande samverkan inom det maleriallekniskaområdet. Forskningbedrivs och initieras inom socialdepartementels polilikområden socialförsäkring,familjepolilik, socialtjänst samt hälso- och sjukvård. Från femte huvudtitelnsanslag Forsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhet stödsforsknings- och utvecklingsarbete inom samtliga ovannämnda polilikområden, dockmed undantag för den medicinska forskningen. Hämtöver bedrivs forskningsom en integrerad del av verksamheten vid statens bakteriologiska laboratorium,och socialstyrelsensläkemedelsavdelning. inrättades enberedning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU). I följande sammanställningredovisas inom socialdepartementels verksamhetsområde samt förslagför treårsperioden /91 1992/93 (milj. 1989/90:90 Avsnitt14 Socialdep. + 12,3' 25,8" 6,0" 5,3" ' Varav 6,9 milj. kr. utgör överföringar från åttonde ochtionde huvudtitlarna Delegationen för social forskning ' Medel för informationsinsatser "Intern- och extemfinansierad forskning. 14.1 Stöd till forskning från femte huvudtitelnsFoU-anslag Forsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhet tillkom efterbeslut av . finns också delegationen för socialforskning som beredningsorgan för utdelning av medel från anslaget.Delegationen skak även la initiativ lill och stimulera forskning av betydelseför verksamhet. 1 överensstämmelse medriksdagens två senaste forskningspoliliska beslut har anslaget utnyttjats fördels prioriterade områden, dels långsiktig kunskapsuppbyggnad viduniversiteten. Under perioden1986/87-1989/90 har ca 139 milj. kr. betalats ul från anslaget. 14.2 Forskning vid vissa myndigheter Prop. Avsnitt 14 Statensbakteriologiska laboratorium är del nationella expertorganet för Socialdeo skyddet mot smittsammasjukdomar. Detta ställer krav på hög vetenskaplig Laboratoriethar inget särskilt FoU-anslag. Det har i sin årsredovisning för budgetåret1988/89 beräknat de totala kostnaderna för FoU till totalt ca 25,8 milj. kr.,varav c:a 8 milj. kr. kommit från externa finansiärer. miljömedicin har till uppgift atl utveckla, värderaoch förmedla kunskaper om psykosociala risksiluationer, risk-gmpper ochriskreaklioner och deras samband med hälsa och välbefinnande. Verksamheteninnefattar forskning, utbildning, dokumentation och information. Institutet haren relativt omfattande extemfinansierad forskning. Socialstyrelsensläkemedelsavdelning skall bedriva forsknings- och utvecklingsarbete främst förmetodutveckling inom läkemedelskontrollen. Del fömtsätts att arbetet bedrivsmed stöd av myndighetens anslag. Viss extemfinansierad forskning förekommerockså. Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik skall verka för en samordnadvärdering av dels sådana metoder som är i bruk inom sjukvården och där detfinns skäl för omprövning av deras värde, dels ännu inte etablerade metoder.Värderingen, som skall baseras på vetenskapligt underlag, lar hänsyn lill degranskade metodernas värde från medicinska, psykosociala, ochekonomiska utgångspunkter. Arbetet inom beredningen fömlsäller ett närasamarbete med forskarsamhället och sjukvårdens huvudmän. Beredningenredovisar sina ställningstaganden i rapporter över kunskapsläget inom de granskadeområdena. Rapportema liksom beredningens konferenser vänder sig till bestämdamålgmpper inom hälso- och sjukvården. 14.3 Forskningens inriktning och effekter 14.3.1Delegationen för social forskning Anslagethar använts dels lill långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad viduniversiteten, dels som stöd till forskningsprojekt inom prioriterade områden. Enkonsekvens av del långsikliga stödet till universiteten är alt del nu finnsforskargmpper som är intresserade av all med stöd av egna forskningsresultatge sig in i en kritisk granskning av och diskussionen om den svenskavälfärdspolitiken. social forskning är ett fomm där forskare för politiker ochtjänstemän hos kommuner och landsting saml myndigheter kan presenteraresultatet av sin forskning. Delta leder ofta till fördjupade kontakter avvärde för den omprövning och nydaning som efterfrågas inom offentligverksamhet. Forskarefrån universiteten medverkar också i de seminarier och konfe- 126 rensersom delegationen anordnar för olika gmpper, utöver de ovan nämnda även förjoumalisler och författare. Forskningeninom området socialpolitik och arbetsliv har i stor utsträckning omfattatgenerella välfärdsstudier med tonvikt på det ekonomiska bidragssystemet ochdess roll i samsfjelet med andra samhällssektorer. Ekonomisk forskning medinriktning på Iransfereringssystemens träffsäkerhet och effektivitet är underuppbyggnad. Rätlssociologiska studier av socialförsäkringens tillämpning, sombelyser sambandet mellan arbetsmarknadens funktionssätt och utvecklingen inomsocialförsäkringen får stöd liksom forskning om klientens och patientens rättinom socialtjänst och sjukvård. Det teoretiska underlagetför arbetet inom har varit svagt och därmed också gmnden förutbildningen av blivande socialarbetare. Därför har bl. a. resultaten av denforskning som inriktats på rdalionema mellan socialarbetare och klienter samlpå utveckling och värdering av insatser och metoder inom fåttstor betydelse för omprövning och fömyelse av del sociala arbetet. Ävenstödet till forskning om konsekvenserna av socialtjänstlag har givitpraktiskt likämpbara resultat. Forskningenom bam, ungdom och familj har gäkt bl. a. utvecklingspsykologi, socialisationsfrågorsaml bams och vuxnas sociala nätverk. Här finns vidare forskning kringförskolans pedagogik, arbetssätt och organisation liksom invandrarbamsspråkutveckling och tvåspråkighdens problem. Ettforskningsprogram för forskning om bamomsorgen ur ell samhällsekonomisktperspektiv har utarbetats som en följd av senasteforskningspoliliska beslut. Som etl resukat av detta pågår projekt vid universiteteni och . I dessa studeras samhällsekonomiska aspekter påbamomsorg i vid mening. Dessutom studeras rdalionema mellan central stymingoch praktisk verksamhet i kommunema, bl. a. vad gäller resursförbmkning ochpedagogisk inriktning. Även föräldrarnas val av omsorgsform studeras. Forskningeninom missbruksområdet har inriktats bl.a. mot missbmkets orsaker och förlopp,dess omfattning och skadeverkningar samt innehåll i och effekter av behandlingoch rehabililering. En viktig del gäller eflFektema av olika kontrokpoliliskaålgärder saml betydelsen av opinionsbildning genom informaiion och upplysninglill olika gmpper. Praktisktbetydelsefulla resultat har nåtts då del gäller att förhindra skador hos bamtill kvinnor med olika former av missbmk. Forskningom missbmkets påverkan på familjen samt om familjens rok i behandlings- ochrehabiliteringsarbetet har ägnats särskild uppmärksamhet. Ettförslag till forskning om tvångsvård av vuxna missbmkare har lagtsfram på regeringens uppdrag. Forskningeninom handikappområdet är inriktad mol all belysa sådana sociala ochmiljömässiga faktorer och processer som gör att funktionsnedsättningar blirlill handikapp. Forskningbedrivs också om begreppsutveckling och språklig kommuni- 1989/90:90 Avsnitt14 Socialdep. kalionhos personer med olika funktionsnedsättningar som hörsel- eller synskada ellerförståndshandikapp. Behandlingoch rehabilitering är ett annat område med inslag av beteendevetenskaplig,medicinsk och teknisk forskning. Samordning,ytterligare långsiktiga satsningar och programarbete krävs för att behålla denkompetens som håller på att byggas upp. Inomhälso- och sjukvårdsjörskningen ligger tonvikten på sådan forskning sombelyser behovet av och förutsättningarna för en hälso- och sjukvård somöverensstämmer med de allmänna välfardspolitiska målen och på forskning omeffekterna av den förda hälso- och sjukvårdspolitiken. Blandprojekt med folkhälsovelenskaplig inriktning finns studier av socialaorsaksfaktorer lill ohälsa, möjligheten att utnyttja informaiion omsjukfrånvaro för förebyggande åtgärder, folkligt deltagande i hälsoarbetet samlom betydelsen av sociala nätverk och socialt stöd för en god hälsa. Enfortsättning av denna forskning är angelägen som underiag för beslut inriktademot alt målet om jämlikhet i hälsan skall uppnås. Stödhar också lämnais lill forskning om resursanvändning och kostnadsfördelninginom sjukvården bl.a. i förhållande till alternativa vårdformer ochförebyggande insatser. Forskning pågår också som utvärderar hälso- ochsjukvårdssystemet ur ett patientperspektiv. Denforskning inom äldreområdel som stöds från anslaget rör åldrandet och äldreslevnadsförhållanden saml äldres behov av service och vård. Resultat av dennaforskning har utgjort en grund för förslag till förnyelse av äldreomsorgen.Synpunkter på äldreforskningens framtida utveckling har redovisats i avsnitt 6.Framställningen baseras på förslag till regeringen från en för delegationen ochforskningsrådsnämnden gemensam initiativgrupp. Underde två senaste treårsperioderna har slödel från anslaget A 3. Forsknings- ochutvecklingsarbete saml försöksverksamhet till den långsiktigakunskapsuppbyggnaden vid universiteten ökat kraftigt. Andelen av de medel somutbetalats till detta ändamål för innevarande budgetår utgör . Stödetavser såväl doktorand- och s. k. post doctortjänster som fleråriga programslödoch förstärkning av handledarresurser. Dessasatsningar har bidragit till all kvaliteten på forskningen avsevärt förbättratsgenom atl handledarna blivit fler. Den rådgivande verksamhet som delegationensprioriteringskommittéer indirekt utövar har också bidragit. Vid riksdagsbehandlingenav prop. 1986/87:80 uppmärksammade socialutskottet i sill belänkande (SoU1986/87:28) bl.a. alkoholforskning, forskning om barns villkor, fritidsfrågor,problem med klassbunden ohälsa, m. m. saml handikappforskning. Somframgått av redovisningen har dessa påpekanden beaktats, men trots detta harforskningen kring hälsa och välfärd en blygsam omfattning. Detsamma gällerforskning om hälso- och sjukvårdens saml organisation ochfunktionssätt. Prop.1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep. Forskningsverksamhetenvid statens bakteriologiska laboratorium har förbättrat smittskyddet för densvenska befolkningen. Forskningenkring HIV-infektion ligger i den internationella forskningsfronten. Ett av deviktigaste projekten avser utveckling av ett vaccin mot HIV med användning avHIV-2-infeklion hos makapor som experimentell modell. av de förstaHIV-2-virusisolalen i världen påvisades och karaktäriserades vid laboratoriet.HIV-2-vimset har också utnyttjats för all utveckla diagnostiskaantikroppslesler. Anslutandeforskning har givit resukat som tyder på atl vaccination mol HIV-infektionresp. aids är möjlig. Tekniker har utvecklats som medfört förbättraddiagnostik. Ett virus som orsakarallvarlig påverkan på njurarna har isolerats och karaktäriserats av enforskargmpp vid laboratoriet. Sjukdomens epidemiologi och spridningsmekanismerhar kartlagts. Metoder för diagnostik har utarbetats. Forskargruppen som ärinternationelll ledande inriktar nu sitt arbete mot alt finna ell eflFektivlvaccin. Dådet gäller kikhostevaccin finns ett globalt stort intresse att ersättanuvarande vaccin som dels ger biverkningar, dels har ojämn effekt. I en storsvensk klinisk studie har visats att nya s. k. acekulära vacciner ger fullgottskydd mol kikhosta. De svenska resultaten har accepterats som utgångspunkt föregna prövningar i . Ettannal intressant forskningsprojekt gäller interleukiner. Dessa ärsignalsubstanser som produceras i blodet som svar på infektioner. DerasefTekter förändrar och förstärker ofta kroppens immunförsvar. Den forskningsom bedrivs vid laboratoriet har bl.a. på molekylär nivå visat på kopplingarmellan immunsystem och nervsystem. 1989/90:90 Avsnitt14 Socialdep. Forskningenvid har tre huvudinriktningar,nämligen hälsofrågor inom vårdmiljöer, övriga arbetsmiljöer samt s. k. socialanätverk. Forskningen bedrivs i nära samverkan med . Arbetsmiljönför distriktssköterskor, läkare och tandläkare samt kriminalvårdspersonal harstuderats. Stor uppmärksamhet har ägnats natt- och skiftarbete inom industrin.Även lantbmkares hälsoproblem har studerats. Frågor om s. k. socialanätverks betydelse behandlas i ett flertal nationella och internationellaforskningsprojekt och har delvis koncentrerats på hjärt- och kärlsjukdomar. Resultaten av institutetsforskning har ofta fåll en direkt tillämpning och bl.a. utnyttjats iarbelsmiljökommissionens arbete. 9 1989/90. 1 saml Nr 90 FoU-arbetetvid har koncentrerats på tre områden.Främst har man vidareutvecklat sina insatser inom läkeme-ddsepidemiologin medsyftet att få ett bättre grepp om läkemedelsbiverkningarna. Avdelningen har också utvecklats. k. in vilromeloder för styrkebestäm-ning av biologiska substanser. Detta harmedfört atl man kunnat minska användningen av försöksdjur. De nya metoderna harockså medfört en eflFektivisering av prövningsverksamheten. tredje område avserkliniska prövningar av s. k. orphan dmgs, dvs. läkemedel för vilkapaienlrälligheterna gått ul eller läkemedelsindustrin av andra skäl inte harnågot intresse. sådant exempel avser lågdosbe-handlingar medacetylsalicylsyra för all förebygga vissa kärlsjukdomar. 1989/90:90 Avsnitt14 Socialdep. 14.3.5Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik har under den korta lid den verkat tagitinitiativ till ett stort antal utredningar och publicerat ell antalkunskapsöversikter inom centrala områden. Genom sitt arbete har beredningeninitierat en viktig självprövningsprocess av sjukvårdens arbetsmetoder ochtekniker. En kunskapsöversikt om s.k. preoperativa rutiner (undersökningar ochriskbedömningar före kirurgiska ingrepp) börjar nu utnyttjas inom landslingen.Bland kunskapsöversikter under produktion kan nämnas en om det storasamhällsproblemet "ont i ryggen", andra om bl.a. kärikimrgi vidåderförkalkning i benen och om stöt vågsbehandling vid stensjukdomar. 14.4 Ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet tillkom genomriksdagens beslut . Syftet var bl. a. all för den sociala sektornstimulera utveckling av kunskapsunderlag för verksamheten. Härigenom skulleförutsättningar skapas för en rationell verksamhet och en förståelse hospersonalen för dess innehåll liksom för värdering av verksamheten som gmnd förförändring och förnyelse. Satsningarna på FoU inom sektorn har bidragit likutveckling av metoder för sådant arbete. Delegationen för socialforskning har under de två senaste treårsperioderna aktivt verkat för denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden för sektorns behov. Detta har skett i närasamverkan med universitet och högskolor. Regeringen anser det angeläget attfullfölja denna utveckling och föreslår därför all delegationen för socialforskning tillsammans med delegationen för invandrarforskning ombildas tillett socialvetenskapligt forskningsråd. Det nya rådet bör liksomforskningsråden under ha en majoritet av forskare. Företrädare i rådet förforskarsamhället bör väljas av särskilda elektorsförsamlingar medan övrigaledamöter förordnas av regeringen. Som redan nämnts i avsnitt 6 kommer enomfördelning av ansvar att ske mellan vissa forskningsfinansiärer.Förslagen innebär också sammantaget en utökning av verksamheten genom atl detnya rådet ges ett samordningsansvar för såväl äldreforskning sominvandrarforskning, handikappforskning samt icke- medicinsk hälso- ochsjukvårdsforskning inriktad mot bl. a. folkhälsa, hälsoekonomi ochvårdorganisation. Prop.1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep. A. m. m. Regeringenhar i prop. 1989/90:100 bil. 7 föreslagit att till Utredningar m. m.för /91 anvisa ell reservationsanslag på . Fråndetta anslag bekostas bl. a. verksamheten vid medicinsk metodik. Dess verksamhet fömtsätter nära samverkan medforskningsinstitutioner. Resultatet av verksamheten behöver för att ge avseddaefTekter föras vidare till och förankras hos dem som kan omsätta rönen ipraktisk handling. Regeringen föreslår därför att anslaget räknas upp så allberedningen kan tillföras I milj. kr. för all utveckla sininformationsverksamhet. atl riksdagenunder reservationsanslaget Utredningar m. m. för /91 anvisar1000000 kr. utöver vad som föreslagits i prop. 1989/90: IOO bil. 1988/89Utgift 35948852' Reservation 14467129 1989/90Anslag 40112000 1990/91Förslag 58 526000' 'Anslaget Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet m. m. Underinnevarande budgetår finns uppfört etl reservationsanslag med benämningenForsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhet. Anslaget är uppförtmed . I prop 1989/90:100 bil. 7 har regeringen föreslagit att anslagetskall föras upp med oförändrat belopp i avvaktan på forskningspropositionen.Vi lar nu upp denna fråga. I enlighet med vad somanförts föreslår regeringen all del beredande organet, delegationen för socialforskning, omvandlas lill ell socialvetenskapligt forskningsråd undersocialdepartementet. Den utökning som föreslås för rådels verksamhetfömlsäller en resursförstärkning. Somen följd av stöd lill den långsiktiga kunskaps- uppbyggnadenfinns vid universiteten forskargmpper av stor betydelse för den fortsallautvecklingen. Såväl delegationen som berörda högskoleenheter har bedömt detangeläget att vissa tjänster infogas i det reguljära högskolesystemet.Regeringen föreslår därför all under perioden 11,8 milj. kr.