prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — Schablonmässigt kan sägas att banksektornpåverkas negativt av höjda räntor p.g.a. att bankernas storaobligationsportfölj sjunkeri värde. Fondenminskade andelen bankaktier till av det totala portföljvärdetoch är därmed något underviktade jämfört med generalindex. Det störstainnehavet är . INVESTMENTBOLAG Investmentbolag utgör en fortsatt relativtsett liten del av Nordfondens portfölj. Vårt enskilt största innehav, Bahco,har dock utvecklats positivt med en uppgång på . Skr.1989/90:137 Bilaga 8 Nordfondens engagemang i onoterade företag överstiger 80miljoner. Branscherna varierar, men Hlosofin bakom varje åtagande är densamma. Viskall i vår verksamhet kunna tillföra näringslivet riskkapital på ett sådantsätt att produktion och sysselsättning stimuleras. Ett huvudsakligt krav ärdock att prognoserna för en god avkastning är ljusa. Någon avsikt att blistörsta ägare finns inte, men naturligtvis tar vi vårt ägaransvar. \ra engagemang är begränsade till den tid då företaget ärunder utveckling och behöver en partner. När utvecklingskurvan planat ut har ocksåvår roll som risktagare och partner fyllt sin funktion. På denna sida och de fem följande sidorna presenterar vide onoterade företag där vi är engagerade. är ettnybildat bolag vars verksamhet består i att utveckla och utlicensiera ettantal diagnostiska produkter och preparat för blodvirus. Världsmarknadenför blodvirustester, främst tester för virus relaterade till Hepatit (gulsot)och AIDS, är inne i en period av stark tillväxt. Stora resurser kommer attkrävas för att snabbt kunna få fram nya tester och därmed tillfredsställa detväxande behovet. BVV kommeratt lägga ut uppdragsforskning framförallt till iUSA. Forskningsresultaten skall sedan utlicensieras tillbaka tiil bolaget iutbyte mot royalty på framtida försäljning. Andra stora ägare_ haralltid givit upphov till innovationer. harinnovationstakten ökat högst anmärkningsvärt. För att kunna ta tillvara denväxtkraft som högskolan genererar startades Innovation. Ett företagsom genom högt risktagande skall kunna möjliggöra skapandet av"groddföretag". Skr.1989/90:137 Bilaga 8 kom tillunder de svarta åren i svensk gruvindustri. Från att ha varit något av en"livräddare" har utvecklats till en modernkoncern med tre huvudinriktningar. Trämanufaktur, riskkapitalfinansiering ochövrig industri. Satsningarna i koncernen är affärsmässiga och strävar motlångsiktig lönsamhet och därmed ökad sysselsättning. Det totala antalet företagsengagemang inom MalmfältenIndustri är över 20. Det mest kända företaget i koncernen är ochdet senaste förvärvet är . Pannan som vänder upp och ner på allavärmeprinciper och låter luften cirkulera uppifrån och ner. Antal anställda _ Omsättning_ Jordjondensengagemangs Andra stora ägare Ett exempel på CIAB-engagemang är . MicroBiketillverkar en unik cykelprodukt, en hopfallbar cykel, som kan vidga våra vyerpå framtida kommunikationslösningar. Nordfondensengagemang_ Andra stora ägare 1989/90:137 Bilaga 8 Alla människor i vårt land, gamla nog attbesöka en livsmedelsaffär, har stiftat bekantskap med minst en av HL Displaysprodukter Datalisten. På varje hyllframkant i butikerna sitter en plastlist,i vilken det finns prisuppgifter om varorna. Men det är inte bara i SverigeDatalisten finns. har fyra egna dotterbolag utomlands ochrepresentation i ytterligare tolv länder. Förutor.iDatalisten tillverkar och marknadsför mängder av olika typer avetiketthål-lare för dagligvaruhandeln. Grundmaterialet är, oavsett typ avhållare, plast som endera varmbockas eller extruderas. Ren- och viltslakterier i ochVästerbotten har av tradition varit små enheter. De fiesta har intevidareförädlat köttet utan sålt det grovstyckat söderut i större eller mindrepartier. Viltpoolen startades för att på ett bättre sätt kunnatillvarata de möjligheter som en stor och stark enhet kan skapa, både vadgäller vidareförädling och maiknadsföring. I Viltpoolen ingår fyra mindreslakterier och en förädlingsenhet. Norrländskädelfisk har tillkommit som ytterligare en produkt. Viltpoolenmarknadsför och säljer ädelfisk från två mindre produktionsenheter. A ndra stora ägare Antal anstådda s Omsättning - A ndra stora ägare _ Skr.1989/90:137 Bilaga 8 Balticgruppenär ett utvecklingsbolag bestående av nio huvudbolag och ett par intressebolag.Verksamheten är i huvudsak fördelad på två intresseområden, trä- ochmassaindustri samt verkstadsindustri. Företagsfilosofin är, att varje företag igruppen skall stå på egna ben och själv ansvara för långsiktig lönsamhet.Förvärv och ägande är präglat av ansvar och långsiktighet. Den totala kompetenssom finns i koncernen fungerar som en resursbank, vilket kan ge alternativautvecklingsmöjligheter för respektive företag. Nordfondens engagemang 19,6 miljö , suppleant Andra stora ägare , , Balticgruppen Schilds är ett verkstadsföretagsom är helt specialiserat på tillverkning av skärande verktyg av mycket högkvalitet. Mycketgoda kunskaperom material, härdnings-metoder och kundbehov har lett till enväxande marknadsandel i branscher där kraven på precision och driftsekonomi ärhöga. Särskilt inom verkstads-, pappers-, förpacknings-, plåt- och livsmedelsindustrininser man mer och mer det ekonomiska värdet av kortare ställtider, färreverktygsbyten och högre skärhastigheter. , Balticgruppen Industri- ochTransportkonsult är uppbyggt av två divisioner, Handling och AXLA Hitch. ITABHandling konstruerar och producerar utrustning för hantering av massa ochpapper, exempelvis kläm- och vacuumaggregat för truckar och hamnkranar. AXLA Hitchtillverkar hydrauliska draganordningar och redskapsfästen förjordbrukstraktorer. Handlinghar sin huvudsakliga marknad i , medan AXLA Hitch är marknadsledande iEuropa inom sitt område. 100 000-tals europeiska bönder använder idagAXLA-draget. (AXLA Hitch) Skr.1989/90:137 Bilaga 8 , Balticgruppen Sermek utvecklar ochmarknadsför utrustning till betong- och byggnadsindustrin. var denhuvudsakliga verksamheten uppbyggd kring agenturer för bl.a. betongpumpar ochroterbilar. har verksamheten utvecklats till att även omfatta komplettabetongfabriker, olika typer av bländare, utrustning för processtyrning ochdatoriserade system för transportplanering. Från atttidigare ha varit ett utpräglat agenturföretag har man nu fiera egenutveckladeoch egentillverkade produkter. Detta avspeglar sig i en stadigt ökande export. Balticgruppen är ett verkstadsföretag vars huvudprodukterär materialhanteringssystem för stäng- och trådvalsverk. Andra produkter ärsystem för lastning och lossning av fartyg samt maskiner och hanteringssystemför träindustrin. SundBirstas produkter har fått mycket god acceptans på världsmarknaden och idagexporterar man över hela världen. I har ett egetdotterbolag. Dessutom finns agenter i ytterligare 20 länder. , Balticgruppen Sofiehem Pulp är en renmassaproducent, sett ur många aspekter. Tillverkningsprocessen är miljövänligoch resurssnål och produkten, Sofpulp, har en mycket hög renhetsgrad. Sofpulp ären kombination av traditionell slipmassa och modern . Råvaran ärenbart gran. Resultatet är en unik massaprodukt med mycket hög opacitet(ogenomskinlighet), låg densitet, styrka och utmärkta tryckegenskaper. De 125000 årstonen som produceras går så gott som oavkortat på export. SofiehemPulp har investerat 125 miljoner i processteknik och står väl rustat för att möta 90-talet. 1989/90:137 Bilaga 8 , ,och ingår samtliga iBalticgruppen. Den totala årsproduktionen överstiger 150 000 kbm. De enskilda'enheterna har olika inriktningar, vilka dockkompletterar varandra och bildar en bra produktmix. Produktprogrammetomfattar bl.a. förädling till kundanpassade produkter för dörr- och fönsterindustrin,vilket utgör en stor del av exempelvis Sågs sortiment. Sarek Woodproducerar enbart fura. En stor andel kvalitetsfura avsedd för snickerierproduceras av Överboda Säg & Hyvleri. Vidareförädlingenutvecklas ständigt för att på ett effektivare sätt kunna utnyttja råvaran ochdärmed ge en bättre avkastning. Större delen av produktionen exporteras. Skr.1989/90:137 Bilaga 8 Tillskott av grundkapital Tillskott avgrundkapitaVackumulerat Grundkapitalets nuvärde (uppindexeratmed konsumentprisindex) Portföljomsättning Värdepappersportfölj, anskaffningsvärdenVärdepappersportfölj, marknadsvärden Dold reserv ÖverföringtilM3 AP-fondérna,-ackumulerati NORDFONDENSMEDELSRAM, TOTALT REKVIRERATiBELOPP t.o.m 1989, . Årsmedelram20.000 basbelopp Ackumulerad likvid eftersläpning, . Ackumulerad summa atterhålla : ÅretS'likviditetsram (rekvirerat belopp) Ackumulerad likvideftersläpning, . 466 285 751 542 209 482 209 691 691 O "i.ll-'K Mkr 1985 1986:-- 1987 1988 1989-Hf Däravförsäljning jH Oarav kop 1985 1986 o 1987 1988 1989 1985 1986 1987 1988 1989 Skr.1989/90:137 Bilaga 8 Femte löntagarfondstyrelsen arbetar under namnetNordfonden. Fondstyrelsenskansli ligger i och ett operativt kontor finns i . Förutom verkställande direktören finns tre heltids- och enhalvtidsanställd. RESULTATVerksamheten gav för året ett bokföringsmässigt överskott av (). Den totala vinsten, inklusive ökningen i dolda reserven,uppgick till (). Från bruttoresultatet avgår överföring till 13AP-fondstyrelserna med (). Det reala resultatet före överföring till 13AP-fondstyrelserna uppgick till (). Efter överföring uppgick dettill (). omplaceringar har medfört realisationsvinstermed (). Aktieutdelningarna uppgick till () ochräntenettot till (). Fondstyrelsens ackumulerade överskott i förhållande tillresultatkrav för hela uppgick till 1.725Mkr(). MEDEL har från rekvireratsoch lyfts . Totalt har Nordfonden sedan starten till och med 1989lyft , vilket för Nordfonden är lika med det disponibla beloppet hosRiksförsäkringsverket. LIKVIDITET Vid årets utgång fanns likvida medel till ettbelopp av . Skulder till fondkommissionärer för oregleradeaktiebetalningar uppgick till . Fondstyrelsen har icke några lån. Räntor från likviditetsförvaltningen har under åretuppgått till . Den genomsnittliga likviditeten har uppgått till 167 Mkr.Detta ger en årlig avkastning på 10,. VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJ Marknadsvärdet uppgick till 5.028Mkr. Anskaffningsvärdet inklusive courtage och omsättnings- skatt utgjorde , vilket innebär att portföljeninnehåller en dold reserv på . Portföljomsättningen uppgick till totalt 1.848Mkr, fördelat på köp och försäljning . Stora köp har skett av aktier i ,, , och . Stora försäljningar har skett i Alfa ,, Regnbågen, och Asea. De tio största posterna, räknat efter marknadsvärdet perden , svarar för av aktieportföljens värde och består avaktier i , , , , , , , MoDo, SHBoch Skånska. I nyemissioner har Nordfonden tillskjutit 73Mkr. Ett viktigt mål som vill medverkatill att uppnå är att de lokala fackliga organisationerna får det inflytande,som vårt aktieinnehav berättigar till och möjligheter att'utöva det på sammasätt som andra större aktieägare. Nordfonden har fortsatt att ta initiativ tillinformationsträffar med fackhga representanter. Detta arbete kommer attfortsätta även . har Nordfonden närvarit och utövat rösträtt vid42 st bolagsstämmor. De fackliga organisationerna har beretts tillfälle till,och genom fullmakt utnyttjat av Nordfondens rösträtt, vid 32 stbolagsstämmor. STYRELSE Styrelsen består av nio ordinarie ledamöter ochfyra suppleanter. har 7 styrelsesammanträden avhållits ocharbetsutskottet har sammanträtt 4 gånger. Resultaträkningar(tkr) BHaga s BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT 1989 1988 Förvaltningskostnader(Not 1) Nettoresultat före överföring till 1 3 AP-fondernaöverföring till 13 AP-fonderna (Not 4) Bokföringsmässigt nettoresultat 303.111 145.825 Nettoresultat före överföring till 13 AP-fonderna ökningav ej realiserade vinster/förluster Nominellt resultat inkl. ej realiserade vinster/förlusterAvsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft (Not 4) Realt resultat inkl. ej realiserade vinster/förlusterÖverföring till 13 AP-fonderna överskott i förhållande till resultatkrav 709.226 901.559 Balansräkningar (tkr) Skr.1989/90:137 Bilaga 8 Förutbetalda kostnader och t Aktier och kvb (Not 2) övriga värdepapper (Not 2) Inventarier (Not 3) Upplupna kostnader och förutbetalda Skuld till 1-3 AP-fonderna (Not 4) Tillskjutet grundkapital (Not 4) 2.858.000 2.300.000 Uppindexerat grundkapital (Not 4) 3.323.018 2.568.665 Ackumulerat överskott i förhållande Årets nettoresultat 303.111 145.825 Årets överskott i förhållande till Summa fondkapital 3.585.668 5.047.603 2.724.557 3.584.024 Summa skulder och fondkapital 3.688.616 5.150.551 2.873.559 3.733.026 _. , , , , Skr. REDOVISNINGSPRINCIPER Tillämpade redovisningsprinciper äroförändrade i jämförelse med föregående år. AVSKRIVNINGAR PA INVENTARIER Avskrivningar är beräknadepå' tillgångarnas ursprungliga anskaffningsvärden och baserade på en beräknadekonomisk livslängd av motsvarande avskrivning . REALISATIONSVINSTER OCH REALIS. '\TIONSFÖRLUSTER Vidberäkning av realisationsvinster och realisationsförluster vid försäljning avaktier har genomsnittsmetoden använts. REALT RESULTAT Nordfonden har i resultaträkningen enredovisning av det reala resultatet. Allt för långtgående slutsatser bör ejdras utifrån den reala redovisningen utan denna bör ses i ett längretidsperspektiv. Förvaltningskostnader (tkr) 1989 1988 I förvaltningskostnader ingår löner och arvoden tillstyrelse, VD och övriga anställda med 1.414 1.234 1989/90:137 Bilaga 8 NOTERADE AKTIER OCH KVB VERKSTÄDER(24,) Asea A buAsea B fr fr fr fr fr fr B bu B fr 170.000 180.000 375.000 350.000 150.000 185.000 SKOG (15,) HANDEL (4,) 445.000 900.000 650.000 360.000 49.840.000 91.800.000 54.600.000 30.240.000 54.043.985 94.417.804 45.278.552 23.276.897 Catena A bu NK stam bu NK stam fr 1989/90:137 Bilaga 8 Forts. Not 2. i ,"/o av FASTIGHETS-OCHBYGGBOLAG (15,) Klövern A Klövern B bu fr PlatzerBbu fr bu Skånska B bu 178 335 295 218 220 253 250 IM 335 327 542 ÖVRIGA (24,) BANKER (8,,) 13 1989/90. 1989/90:137 Bilaga 8 Forts. Not 2. Antal Anskaffnings- "Marknads- Kurs Fondens andel värde kr värde kr i %av Kapital Röster Bahco B buSila fr fr ONOTERADE AKTIER (0,) ÖVRIGAONOTERADE VÄRDEPAPPER (1,) Förlagslån ' Konv. *Inklusive courtage och omsättningsskatt. har courtage erlagts med kr 6.343.881 Under 1989har omsättningsskatt eriagts med kr 17.823.855 1) Lägsta betalkurs har använts, om ej betalkursfanns har köpkurs använts. 2) förlagsbevis medoptionsrätt. Skr.1989/90:137 Bilaga 8 Inventarier (tkr) Anskaffningvärde Ackumulerade avskrivningar Bokförtrestvärde Not 4. överföring till 13 Fondstyrelserna (tkr) Löntagarfondstyrelserna skall överföra enavkastning på av förvaltade medels nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex förändringar. Ingående Nuvärde 1/1-89 192,8/180,9 Rekvirerat 2/1 192,8/183,0 Rekvirerat 1/3 192,8/184,7 Avsättning för bevarande av 1989/90:137 Bilaga 8 Vårrevisionsberättelse har avgivits . Skr.1989/90:137 Bilaga 8 FEMTELÖNTAGARFONDSTYRELSEN, NORDFONDEN Undertecknade, som av regeringen förordnatsatt såsom revisorer granska Femte Löntagarfondstyrelsens, Nordfonden,förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för . Vi harunder beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen,räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning omlöntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsensförvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärdervi ansett erforderliga. Revisionenhar icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen,resultat-och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljestbeträffande löntagarfondstyrelsens förvaltning. Sammanställning av delfondernas VERKSAMHET I989 Skr.1989/90:137 Bilaga 9 1989/90:137 Bilaga 9 Allmännapensionsfondens (AP-fondensJ förvaltning handhas av totalt tio styrelser, vilkarepresenterar arbetsgivare och arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden.Styrelsemas ledamöter förordnas av regeringen. utgör ensjälvständig delfond vars förvaltning regleras genom ett av riksdagenfastställt reglemente (lag med reglemente för allmänna pensionsfonden,1983:1092, med senaste ändring 1989:1038). AP-fonden tillkom som en följd av att riksdagenvåren 1959 fattat beslut om införandet av lagfäst allmän tilläggspension(ATP). Trots att pensionsreformen formades som ett rent fördelningssystem ochinte etl premiereservsystem, ingick en betydande fondbildning som en viktig deli ATP-systemets uppbyggnad. Fondbildningen motiverades av detsamhällsekonomiska intresset av att hålla uppe sparandet i ekonomin.Införandet av lagfäst tilläggspension medförde bl a en minskning av sparandet ide premiereservsystem som var under utveckling. ökade kraven påsparan de och investeringar för att skapa underlag för framtidapensionsutfästelser. inleddes avgiftsuppbörden till ATP i form avarbetsgivaravgifter till första, andra och tredje fondstyrelserna inomAP-fonden. Dessa styrelser har att förvalta inflytande avgiftsmedel och atttillhandahålla medel som erfordras för utbetalning av ATP-pensionerna inkl.administration av ATP-systemet. Förmånerna inom ATP-systemet utgår i form av ålderspensioner,dvs tillägg till den allmänna folkpensionen enligt av fastställdanormer, samt i form av förtids-eller familjepensioner. Dessa förmåner utbetalasav första-tredje fondstyrelserna. Denna del tillsammans med folkpensionernaadmi nistreras av m fl myndigheter. Utbetalningen til!de enskilda pen-sionstagama går huvudsakligen via försäkringskassorna.ATP-förmånerna står i bestämt förhållande till individemas pensionsgmndandeinkomster under deras aktiva tid, men är oberoende av inbetaldaavgifter. Fördelningssystemet, dvs de direkta överföringarna tillpensionärskollek-livet via arbetsgivaravgiften, gör det tekniskt enkelt förriksdagen alt fatla beslut t ex om frågor som rör förmånemas nivå och värdesäkring. Under 1974inrättades en fjärde fondstyrelse inom AP-fonden. Härigenom breddades fondensplaceringsmöjligheter till att, vjd sidan av de tre första fondstyrelsernas placeringari räntebärande instrument, även omfatta aktier och andra värdepapper påriskkapitalmarknaden. Denna inriktning har förstärkts genom tillkomsten av defem löntagarfonder som beslutade inrätta inomAP-fondsystemet. Dessa självständiga delfonder gavs en placeringsinriktnjngsom i stort sammanfaller med vad som redovisats för , dvsplaceringar på riskkapital- marknaden. En femte fondstyrelse med exakt samma placeringsreglementesom den fjärde fondstyrelsen inrättades . Emellertid börjde inte denfemte fondstyrelsen sin verksamhet i praktiken . Första,andra och tredje fondstyrelserna har genom reglementsändring fr o m den 1januari 1990 möjlighet att placera i utländska räntebärande papper. Fondstyrelsernasrätt att förvärva fastigheter som infördes , gäller även fastigheter i utlandet. Till samtliga fondstyrelsers årsredogörelsej skall fr o , fogas resultal- och balansräkningar, som är uppställdaefter reala principer. granskning avser samtliga fondstyrelser.Formellt överlämnas årsredovisningarna genom en skrivelse frän regeringen tiliriksdagen i samband med kompletteringspropositionen. Riksdagsledamöterna hardärmed möjlighet att avlämna motioner med anledning av skrivelsen. Enligt AP-fondens reglemente (17 §) åligger det de treförsta fondstyrelserna alt sammanställa en gemensam verksamhetsöversiktför samtliga delfonder. Över-siklen har i det följande utformats lill ensammanfattande redovisning av delfondernas förvaltningsberättelser. För merdetal jerade uppgifter hänvisas lill respektive fondstyrelses årsredovisningför 1989. Därutöver avger och riksrevisionsverketutlåtanden över fjärde och iemte fondstyrelsemas samt löntagar- fondstyrelsemasförvaltning av medel. 1989/90:137Bilaga 9 har utvecklingen för AP-fonden totalt varittiimligen positiv. Med en inflationstakt uppgående till 6,under loppet avåret visar fondstyrelserna upp ett s k realt resultat på 8,0 mdkr resp. 2,1 %av . (1988.- 33,5 mdkr resp. ). Sänkning av resultatetfrån nivå är en följd av räntestegringen under fjärde kvartalet 1989.Vid slul uppgick de ackumulerade reala resultaten tiil 70,9 mdkrutöver nuvärdet av det kapital som tillförts de olika fondstyrelserna. Ränteutvecklingen i de tre största industriländerna under1989 var splittrad. Skiljaktigheten mellan räntornas utveckling hänger sammanmed att en konjunkturavmattning började skönjas i under del att konjunkturenvarit fortsatt stark i och i . I USA sjönk räntorna tillskillnad från i och där räntorna stigil . Frän att ha fallit , bland annat på grundav förväntningar om valutaregleringens avskattande, steg den svensica kortaräntan kraftigt i början och slutet av 1989. Under loppet av 1989 steg räntanpå 6-månaders statsskuldsväxlar från till . I början av åretville vidga den krympande rantedifferensen gentemot utlandet samtförhindra ett ytterligare räntefall. Den kraftiga ranteuppgången i slutet avåret hängde samman med stigande omvärldsränlor samt en starkt ökad oro för deninhemska ekonomiska ut-veckiingen. Den svensl(a långa räntan (5-åriga statsobligationer) lågvid /89 på ungefär samma nivå som den korta. Vid åtstramningenvårvintern 1989 steg både den korta och den långa räntan ungefär lika mycket.Vid ränteuppgången höjdes däremot den långa räntan mer än denkorta. 1 slutet av låg räntan på 5-årigastatsobligationer på ca 13,. Aktiemarknaden uppvisade en fortsatt positivutveckling även om ökningen av totalindex inte var i paritet medökningen 1988. Totalindex steg , (alt jämföra med en ökningom 1988). Den allmänna kursutvecklingen var mycket tast till mitten avaugusti 1989 då den högsta noteringen tör totalindex registrerades.Räknat frän /89 innebar detta en kursuppgång . Under detre följande månaderna sjönk kursnivån . Drygt hälften av dettakursfall återhämtades under återstoden av 1989. Vid slutet av uppgick den samlade marknadsvärderadekapitalbehållningen inom hela AP-fonden till 387,3 mdkr. Det är en ökning med23,8 mdkr resp. 6,(1988: 44,6 mdkr resp. 14,). Fondkapitalets ökning i de tre första fondstyrelsernauppgick till 11,3 mdkr (marknadsvärderat). Den totala avkastningen (18,7 mdkr)bestående av räntenettot (36,2 mdkr), realiserade kursförluster (0,2 mdkr)och den orealiserade negativa värdeförändringen i portföljen (-17,3 mdkr)uppgick till 5,, beräknat på genomsnittligt disponerat kapital under året.Eftersom en del av avkastningen används för att täcka pensionsutbetalningarna(avgifter ./. pensionsutbetalningar) blev fondkapitalets ökning lägre änavkaslt\ingen för de tre första fondstyrelserna. Övriga fondstyrelser bidrogtill ökningen i fondkapitalet i det totala ATP-systemet med 12,5 mdkr,(marknadsvärderat). Av detta svarar kapitaltillskottet för 3,6 mdkr.Kursuppgången på aktiemarknaden medförde att de orealiserade värdena i värdepappersporiföljema ökade med 6,7 mdkr. AUmänntipensionsfondens placeringar vid slutet av resp 1988, efterplaceringsobjekt (marknadsvärden, procent). 1989/90:137 Bilaga 9 Iommell och real residtatrukning för Allmänna Pensionsfonden (marknadsvärden) Föista-trtdje fiärde-femte Löntagar- Summa 19S9 1988 1989 19SS 1989 I9SS 1989 1988 NettoresulUt 3S 953 33 748 1 293 1 459 1588 1 333 38 834 36 540 hnsler 17 285 +6 140 -)-4 356 -K4 436 -t-2 318 -t-4 -t-14 617 vinster/förluster) 18 688 39 888 5 649 5 895 3 906 5 374 28 223 51 157 piisindex 18 381 16 232 328 274 903 635 -19 612 17 141 Realt resultat 287 23 656 5 321 5 621 3003 4 739 8 611 34 016 fondstyrelse I-m - 164 -146 450 -343 614 -489 dll resultatkrav 28711 23 éSéH 5 137 5475 2 553 4 396 7 997 33 527 II Första-tredje fondstyrelsens resultatkrav är här uttrycktsom att bibehålla grundkapitalet inflationsskyddat. Real balansräkning för Allmänna Pensionsfonden 1989-12-31Mkr (marknadsvärden) Första-tredje Fjärde-femte Löntagar- Summa AJctier, konvertibla skuldebrev mm Ackumulerat öveiskott från före- Arets underskott/överskott Skr.1989/90:137 Bilaga 9 AllmännaPensionsfondens fondkapital 19831989 (Mkr) Fondkapital 31.U 1989 ansk. AllmännaPensionsfondens totah placeringar (Mkr, marknadsvärde) Första-tredje Fjärde-femte Löntagar- AP-fonden fondstyrebema fondstyrelserna fondstyrelserna totalt Penningmarknadsplaceringar Obligationer m m