prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — i stället anvisasöver åttonde huvudtiteln i stället för under delta anslag. Regeringenföreslår vidare all anslaget /91 1992/93 totalttillförs 6 milj. kr. för en successiv utbyggnad av den folkhäisovetenskapligaforskningen. Behovet av insatser för HlV/aids-rdaterad forskning har redovisatsi avsnitt 6. Anslaget föreslås få ett tillskott av 1 milj. kr. genom överföringfrån aids-anslagel. Regeringenutgår från all del nya rådet skall fullfölja programarbetet från delegationen försocial forskning. Enfråga som därvid bör lyftas fram gäller utvärderingar bl. a. med hänsyn tillkrav på att nya och förändrade insatser måste kunna mötas genomomprioriteringar. Ett annal sådant område gäller den enskilda människansställning inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Detnya rådet bör även ges ansvar för finansiering och samordning avhandikappforskningen. Delegationenför social forskning och forskningsrådsnämnden har i en rapport lill regeringenföreslagit betydande satsningar på äldreforskningen i . Regeringenföreslår all dels det socialvetenskapliga forskningsrådet gessamordningsansvaret för äldreforskningen, dels alt 4,6 milj. kr. anvisas fördetta område. Regeringenföreslår slutligen att även invandrarforskningen inordnas under det nya rådetsaml föreslår en resursförstärkning på 3 milj. kr. Regeringenkommer senare all besluta om organisation och instmktion för rådd. Med hänvisning lill vadsom anförts anser regeringen atl anslaget bör höjas med 18,4 milj. kr. 1990/91,5,6 milj. kr. 1991/92 och 5,6 milj. kr. 1992/93, dvs. en bashöjning med 29,6milj. vid periodens slut. Prop.1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep. 1. atl godkänner alldelegationen för social forskning saml delegationen för invandrarforskningombildas lik ell socialvetenskapligt forskningsråd, 2. att lillSocialvetenskapliga forskningsrådet för /91 anvisar ettreservationsanslag på , 3. atl godkänner deriktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 somangetts. Regeringenhar i prop. 1989/90:100 bil. 7 föreslagit att till Statensbakteriologiska laboratorium: Centrallaboratorieuppgifter för budgetåret1990/91 anvisa ett förslagsanslag på . Vidstatens bakteriologiska laboratorium leds var och en av de bakteriologiska,virologiska, immunologiska och kemiska avdelningarna saml produktionsavdelningenav en tjänsteman i professors ställning. Den epidemiologiska avdelningenförestås av en statsepidemiolog i professors ställning. Den parasitologiskasektionen leds av en laborator. Tjänst som professor och laborator tillsätts avregeringen efler förslag av laboratoriet. Tjänsterna tillsätts efter ettsakkunnigförfarande som överenstämmer med del som gäller vid utnämning avprofessurer vid högskoleenheterna. Somnämnts i avsnitt 6 är del angelägel att stärka forskningen kring infektionssjukdomaroch smittskydd. Statensbakteriologiska laboratorium är det nationella expertorganet för smittskyddet,och del är viktigt all vidareutveckla laboratoriets kompelens inomsmillskyddsområdel. Detta fömtsätter en samordning med annan kvalificeradforskning och då främst med den som bedrivs vid . Regeringenföreslår därför alt del istället för de nämnda tjänsterna skallinrättas professurer vid . 1 ell första steg, som tas den1 , skall detta gälla tjänsterna som professor i virologi ochimmunologi samt som laborator för den parasilologiska versamheten. inrättas del proflFessurer i smittskydd, särskilt kliniskimmunologi i smittskydd, särskild klinisk virologi och smittskydd, särskiltklinisk parasitologi. Innehavarna av tjänsterna skall tillika varaavdelnings-föreståndare vid laboratoriet. Detankommer på regeringen all utfärda erforderliga föreskrifter om bl. a. hurberörda avdelningar och institutioner bör samarbeta. Kostnadernaför de tre tjänsterna som inrättas vid inslilulel beräknas lill 4,5milj. och medel böranvisas under åttonde huvudtitelns reservationsanslagMedicinska fakultetema. Molden bakgmnden bör förevarande anslag minskas med . i förhållandelill vad som beräknas i prop. 1989/90:100 bil. Prop.1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep. allriksdagen under förslagsanslaget för /91 anvisar . mindreän vad som föreslagils i prop. 1989/90:100 bil. Inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde bedrivs eller initierasforskning och utveckling (FoU) med inriktning på transporter, meteorologi,hydrologi och oceanografi, geoteknik saml post- och telekommunikationer. I nedanstående tabellsammanfallas forskningsresursema vad avser . Itabellen redovisas endast reformer. Till dessa förändringar kommer /91 kompensation för pris- och löneförändringar. Även för dekommande budgetåren kommer anslagen all omräknas för pris- ochlöneförändringar. De belopp som anges som reformer skall dock ses som absolutabelopp och kommer ej all prisomräknas del år reformen läggs ul. Prop.1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep. Bidrag till statens väg-och trafikinstitut trafikinstitut: Återanskaffning av bas-utruslning Anslag 1989/90 Förslag 1990/91 Beräknat 1991/92 Beräknat 1992/93 15.1 Forskningens organisation och omfattning Transportforskningomfattar forskning om transporter av personer och gods, transportmedel,transportleder, iransportanläggningar och trafikanter. Forskningen omfattarockså trafikens eflFekter på samhället, regionalpolitiskt och trafiksäkerhets-och miljömässigt, liksom forskning om metoder för trafik- ochiransportplanering. Transportforskningsområdel är således mycket omfattande. Många olika organ ärdelaktiga i den svenska transportforskningen. Transportforskningsberedningen(TFB) är den statliga myndighet som är seklorsansvarig för FoU inomtransportsektorn. Även andra myndigheter initierar forskning på detta område,bl.a. styrelsen för teknisk utveckling (STU) och statens råd förbyggnadsforskning (BFR). Förvaltningsmyndigheter och aflTärsverk med ansvarför viss del av transportsektorn, l.ex. , trafiksäkerhelsverkel,transportrådet, , , ochluftfartsverket, utför antingen egen FoU eller lägger ul forskningsuppdrag lillolika forskningsbedrivande organ, såsom universitet och högskolor, statens väg-och trafikinstitut (VTI), flygtekniska försöksanstalten och SSPA MaritimeConsulting. Trotsdessa insatser utgör den statligt finansierade Iransportforskningen inomkommunikationsdepartementels verksamhetsområde (ca 250 milj. kr. ) endasten liten del av de totala FoU-resurserna på området. Inom bil-och..flygindustrin men också inom de större transportföretagen avsätts årligenmycket stora resurser till FoU om transporter. En del av dessa medel går tillsektorsorgan (t. ex. VTI) och högskolor. Näringslivet har också möjlighet attgenom samarbetsorgan som transportforsknings-kommissionen och västsvenskatransportsekretariatet initiera och stödja sådan FoU på området som man bedömersom värdefull. Utövertransportforskningen bedrivs forskning och utveckling inom områdenameteorologi, hydrologi och oceanografi genom meteorologiska ochhydrologiska institut (SMHl), och inom området geoteknik genom statensgeotekniska institut (SGI). Vidare bedriver , som sektorsansvarig förFoU inom sitt verksamhetsfält, forskning och utveckling inom tele- ochinformalionsteknologiområdena. FoU-insatser inriktas bl.a. påområdet logislik, utveckling av syslem för förmedling av betalningar ochanvändande av informationsteknologin (IT). Resultat fråninformationsleknisk FoU (IT) har redan en stor betydelse för utvecklingen påtransportområdet vad gäller såväl framkomlighet som ekonomi, säkerhet ochmiljö. Den industriella delen av IT-programmet som antogs av år 1987består bl.a. av utvecklingsprojekt som administreras av IT-ddegalionen.Verksamheten har pågått sedan millen av och de tillgängliga medlen harnu i huvudsak fördelals på projekt. Staten satsar totalt 495 milj. kr., bl.a.via (255 milj. Industrin satsar av projektkostnadeni de projekt som man deltar i. Totalt omfattar alkså programmet ca 1 miljardkronor. Här kan också nämnas stöd till vissa demonstrationsprojektsom rör användningen av ny teleteknik. Stödet uppgår till 45 milj. kr. Informalionsteknologiforskningen stöds dels direkt av staten (t.ex. via TFB) dels gemensamt av industri och stat (t. ex. via IT-delegationen)och dels endast av industrin (t. ex. vissa PROMETHEUS-projekl). 1989/90:90 Avsnitt15 Kommu-nikationsdep. 15.2 Regeringens syn på behovet av forskning inomtransport- och kommunikationsområdena 15.2.1Transport- och kommunikationssystem i samhällsutvecklingen Välfungerande trafik/transportsystem och kommunikationssystem är en gmndläggandefömtsättning för att samhället skall fungera. Transportsystemet ställs införstora krav från både hushåll och företag. Vi är alla beroende av brakommunikationer både när det gäller arbete och frilid. Väl fungerandekommunikationer har vidare stor betydelse för svenskt näringsliv och dessförmåga alt öka sin konkurrenskraft gentemot utlandet. Transportsystemet bliralltmer komplext och tekniskt avancerat. Just därför kan forskning på områdetbidra med resultat som gör det möjligt att nå de trafikpolitiska målen. som transporteroch kommunikationer är så gmndläggande för samhällets positiva utvecklingpåverkar de också samhället starkt i andra avseenden. Tydligast märks detta iform av vissa negativa effekter påmiljön, bl. a. luftföroreningar, buller och olyckor. För atl kunna begränsa denegativa eflFekterna behövs forskning som ger kunskaper om funktionen hostrafik- och transportsystemen, hur olika faktorer påverkar den och vilkaeflFekter som kan nås av olika åtgärder, saml hur olika eflFekter kan nås genomolika former av styrning av transporterna. Ävenpåverkan i motsatt riktning sker, dvs. samhällets utveckling påverkar i höggrad behovet av transporter och kommunikationer. Forskning för att geförbättrad kunskap är här etl nödvändigt hjälpmedel för all kunna fattalångsiktiga beslut om exempelvis investeringar för bättre infrastruktur.Informationssamhällets allt starkare framväxt påverkar behovet av fysiskatransporter - "lelefonmötel" kan väntas ersätta"sammanträdet" i ökad utsträckning genom det vidgade kontaktnät somökningen av informationsutbudet ger upphov till. kan den nyateknologin också leda lill fler resor. Användning av modern informationsteknikhar vidare fått betydelse för eflFeklivare transporter. Forskninginom området transporter och kommunikationer skall möjliggöra atl välunderbyggda beslut kan fallas om morgondagens infrastmktur. ärdet viktigt att betona forskningens inslag av kunskapsbyggande moment. Delbehövs för att ge underlag och handlingsberedskap för de frågor och beslut somvi slår inför senare och som rör landets transporter och kommunikationer in inästa sekel. Allmäntgäller atl forskning och utveckling inom transportområdet är av stor betydelseför alt underbygga och följa upp trafikpolitiska beslut. Det finns behov avforskningsinsatser kring samtliga mål för den trafikpolitik som riksdagennyligen beslutat om. Del är emellertid nu speciellt viktigt att ökaFoU-insatserna inom områdena infrastruktur, miljö, energi samt trafiksäkerhetmed särskild betoning på järnvägens och den övriga kollek-livtrafikensmöjligheter och fömtsättningar all bidra lill ett fullgott transportsystem. 1989/90:90 Avsnitt15 Kommu-nikationsdep. Infrastmkturenär fundamental för alla transporter och är därmed ett angelägetforskningsfält. Många av de investeringsbeslut som fattas skall svara moten efterfrågan från transportsektorn på 10 20 års sikt ofta ännu längre ini framtiden. Enligt TFB sker av persontransportarbetet och ungefarhälften av det inrikes godslransportarbdet på galor och vägar.Transportforskningsberedningen pekar på forskningsbehov på nationell ochinterregional nivå kring överordnade nätfrågor. Dämlöver behövssystemövergripande studier på och regional nivå. Som exempel kan härnämnas forskning kring den framtida stadstrafikens utformning. Inteminst bör behovet av en modern och attraktiv infrastruktur för kollektivtrafikenuppmärksammas. I detta sammanhang kanockså nämnas forskningen kring den framlida kollektivtrafiken.Transportforskningsberedningen har från och med /89 ettsärskilt engångsanslag på 100 milj. kr. för all utveckla kollektivtrafiken. Ellsärskilt program har utformats för all peka ul områden som bör bli föremål förinsatser. separat program finns för utveckling av Detta inkluderar många delar av såväl teknisk som icketeknisk karaktär. väl fungerande och allraklivl persontrans-portsysiembehövs allt från engagerad personal till bekväma fordon och terminaler. Somnärmare framgår av avsnitt 17 föreslår regeringen nu en förstärkning av dengmndläggande forskningen inom kollektivtrafikområdet. 1989/90:90 Avsnitt15 Kommu-nikationsdep. Trafikenspåverkan på miljön har uppmärksammals allt mer . Trafikenbidrar till luftföroreningar och försurning såväl lokall i större städer somregionalt och globall. Trafiken är ett av de områden som kräver omfattandemiljöförbättrande åtgärder om de långsiktiga miljömålen skallkunna uppnås. Kraven på en bättre miljö ges nu också en ökad tyngd itrafikpolitiken och behoven av ökade FoU-insatser inom detta område framstårsåledes akt tydligare. Hos flera myndigheter och aflTärsverk inomdepartementels ansvarsområde bedrivs miljöforskning. TFB har tagit framett speciellt program för forskning på området "trafik och miljö".Miljöforskningen hänger starkt samman med forskning kring olika energifrågor.Del övergripande och långsikliga målet för energipolitiken på transportområdetär att minska transportsektorns känslighet för störningar i energitillförselngenom all göra transportsystemet mer robust och flexibelt. Inriktningen är attminska energiförbmkningen, oljeberoendet och att övergå till alternativa drivmedeloch drivsystem, som på kan baseras på inhemska förnyelsebararåvaror. Transportforskningens roll i den energirdaterade Iransportforskningenkommer att stärkas. Denna fråga behandlas närmare under anslaget lik TFB,liksom under avsnitt 23 om energiforskningen. Denmiljöforskning som statens väg- och trafikinstitut bedriver bidrar till ökadekunskaper om trafikens roll beträflFande luftföroreningar och buker. Ettviktigt inslag i forskningsarbetet avser analys av olika länkbara ålgärder föralt begränsa trafikens miljöpåverkan. 1det följande ges en redovisning av den miljöforskning som bedrivs inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde satsar ca 70 milj. kr. på forsknings- och utvecklings-demonstrationsprojekt.I det Forsknings-, Utvecklings- och Demonslra-tionsprogram som är underutarbetande kommer en ny inriktning alt vara bl. a. just miljöforskning. pågår arbetet med all la fram en flerårs-plan för FoU.Planen beräknas vara klar . innehållet i detrafikpolitiska målen finner ett antal angelägna områden somFoU-insalserna bör inriktas mol. av dessa områden är miljöområdet. Följandeforskning inom miljöområdet sker : banverketdeltar i en arbetsgmpp inom den internationella järnvägsunionen vad gällerogräsbekämpning i järnvägsspår. Vidare följer verket utvecklingen inommekanisk och termisk bekämpningsteknik samt kemisk appliceringsleknik i syfteall kunna tillämpa bästa bekämpningsförfarande och tekniska utmstning. ellutvecklingsarbete pågår i samråd med bl. a. i fråga omåtgärder för att minska bullerstörningar från tågtrafiken. 1989/90:90 Avsnitt15 Kommu-nikationsdep. SJhar utarbetat ett åtgärdsprogram för sill arbete med miljöfrågorna.För all lösa jämvägens miljöproblem måste forsknings- och utvecklingsarbetetintensifieras. Som exempel kan nämnas arbetet kring alt minska bullerproblemenhos fordon och kring bangårdar. Förall begränsa luftföroreningar från de dieseldrivna rälsfordonen kan vidarenämnas atl utvecklingsarbete pågår för all införa alternativa bränslen ochhybriddrifl saml för atl förbättra dieselmotorerna och dess re-ningsmöjlighder. SJbedriver också utvecklingsarbete inom kombitrafikområdel. Kombitrafik kan iflera fall vara framtidens miljövänliga alternativ lill dagens långtradare.Kombitrafik lämpar sig även väl för försök med alternativ till dagens diesekastbilar.Eftersom godset färdas på räls kan dislribu-tionsfordonen utankapitalförluster slå och tanka gas eller el under hela , Aklionsradienför kombidislributionsfordonen är heller inte så stor, vilket öppnar väg förandra bränslen än diesel. SJ arbetar därför med all testa nya miljövänligafordon för all utveckla och renodla kombitrafi-kens positiva miljöegenskaper. Verket bedriver förnärvarande FoU-verksamhet med en nivå på ca 2,5 milj. kr./år under budgetåret1990, och beräknas troligen ligga kvar på den nivån fram . Detstörsta enskilda forskningsprojektet handlar om emissioner från fartyg.Projektet bedrivs ihop med TFB och omfattar 3,5 milj. kr. Verketbedriver FoU-anknulen verksamhet dels inom trafikavdelningen, dels inomtekniska avdelningen och dels inom luflfartsinspeklionen. Den totala nivånuppgår till ca 6,5 milj. kr./år och kan beräknas ligga där framtill . Som"miljöprojekt" kan nämnas utveckling vid av reningsanläggningför glykolspill, reningsanläggning för ureaföroreningar () samt utvecklingav etl "miljöövervakningssystem" för flygplatser. Statens väg- ochirafikinstitut: VTl:smiljöforskning skall bidra till ökade kunskaper om trafikens roll beträflFandeluftföroreningar och buller. Ett viktigt inslag i forskningsarbetet avseranalys av olika länkbara åtgärder för alt begränsa miljöpåverkan.Hastighetsbegränsningar och trafiksignaler är två exempel på aktuella studiervid VTI. För övrigt kan nämnas attVTI anordnade "trafikmiljödagar". Målen med seminarietvar all uppdatera kunskapen om trafikens efTekter på ekosystemen samt allbredda synen på trafikmiljöproblemen. par föredrag under seminariet anknöttill trafikmiljöproblemens estetiska, sociala och kulturella konsekvenser. 1989/90:90 Avsnitt15 Kommu-nikationsdep. TFBhar tillsammans med , , , VTI och statensbyggnadsforskning tagit fram ett program för hela området trafik och miljö. Delinnehåller en kunskapsöversikt och forskningsbehov för hela området, alltsåäven för delar som ej primärt ligger inom TFB:s ansvarsområde. TFB har ocksålåtit analysera stadskärnornas speciella problem. TFB:sansvar inom området hänför sig främst lill trafiksystemets utformning ochstyrning. TFBsatsar på miljöfrågor dels genom det ordinarie anslaget, dels genomengångsanslaget. Del senare gäller främst utveckling av miljövänligarekokektivtrafikfordon. TFB:s insatser kan delas in i: TFB har startat en studie rörande miljöanpassal transportsystem. Syftetär all beräkna troliga utsläpp vid olika antaganden om samhälls- ochteknikutvecklingen fram mot . efiekler,spridning. TFB kommer att fortsätta att satsa på värdering av främstluftföroreningar. TFB deltar som medfinansiär i , som främstsyftar till att bestämma avgasernas cancerogena eflFekter. utsläppfrån olika transportmedel. Konsekvenserna av atl välja olika transportmedelbelyses i etl projekt där kombitransporter ingår som en väsentlig del. Nyligenhar startats etl projekt om sjöfartens avgasutsläpp och ett annat är beslutatom flygtrafikens avgas- och bulleremissioner. bulleremissionerstuderas i ell pågående projekt. åtgärder på fordon. Inom detta område har TFBendast verksamheter inom ramen för engångsanslaget. Del gäller främstutveckling och de-monslralionsverksamhel kring miljövänligakokektivtrafikfordon. Miljöfrågornahar blivit allt viktigare . a. kommer frågor rörandeavfallshantering, förorenad jord, föroreningsspridning och försurning allkräva stora insatser vid institutet. avser attunder den kommande perioden vidareutveckla modeller och laboratoriemetoder förbl.a. prognosticering av föroreningars koncentration och spridning i mark ochvatten. Transportsystemetmåste i ökad utsträckning utformas så att det motsvarar högt ställdaambitioner i fråga om trafiksäkerhet. har antalet dödade ochskadade i trafiken ökat kontinuerligt med undantag av . Enligt TFB:sbedömning bör ökade forskningsinsatser inriktas på kartläggning av debakomliggande orsakema lill trafikolyckorna. TFB har utarbetat särskildaFoU-program för bl. a. forskning kring oskyddade trafikantersirafiksäkerhdsproblem samt efterievnaden av hastighetsgränserna. VTl:sIrafiksäkerhetsforskning har stor bredd. Forskningen är huvudsakligen av väg-,fordons- och trafikleknisk saml beleendevelenskaplig karaktär. VTI:s arbete ärinstmktionsmässigl av mer tillämpad och ål-gärdsinriktad karaktär än vidhögskolorna. VTI förfogar över avancerad teknisk utmstning. Exempel härpå ärkörsimulator och krockbana. har institutet ocksåbehandlat säkerhetsfrågan inom jämvägsområdet t. ex. plankorsningsolyckoroch lokförares arbetsmiljö och informationsinhämtning. VTI utarbetar med jämnamellanmm s. k. ramprogram för olika FoU-områden, bl. a. för trafiksäkerhet. Trafiksäkerhelsverkelhar ett övergripande ansvar för trafiksäkerhetsar-betel och svarar bl. a. församordningen av detta saml utbildning, sakinformation, fordonskontroll,registerhållning och trafikreglering. Verket har särskilda medel avsatta förforskning. Dessa medel uppgår /90 till ca 5 milj. kr.Trafiksäkerhets verket utarbetar ell långsiktigt program sombeskriver verkets samlade forskningsbehov. 1989/90:90 Avsnitt15 Kommu-nikationsdep. Enfortsatt internationalisering inom produktion, handd och transporter leder tillbehov av nya forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsalser i fråga omtransportsystemens framtida roll och utveckling. Även eflFekterna avtransportsektorn är intemationella till sin karaktär som exempel kan nämnasluftföroreningar som påverkar flera länders miljö . Del hittillsvarandesvenska engagemanget har utvecklats på bred front . Svenskbilindustri samt svenska företag inom informalionsléknologibranschen dekar idel inom Eureka initierade projektet för utvecklandet av s.k."inldligent" biltrafik. Statliga aktörer, bl. a. styrelsen förteknisk utveckling, , och , deltar i menockså i det av EG initierade samarbetsprogrammet DRIVE. Syftet med DRIVE är allgenom introduktion av avancerad informationsteknologi och telekommunikationöka trafiksäkerheten, förbättra kapaciteten och eflFektivitelen ivägtrafiksystemet samt all minska de negativa miljöeflFekterna av vägtrafiken iEuropa. Även Iransportforskningsberedningen har som ansvarigtsektorsforskningsorgan engagerats framför allt som statlig garant försvenska forskares deltagande i . De totala svenska statligainsatserna på området uppgår till ca 90 milj. kr., varavca 40 milj. kr. Det är viktigt medfortsall satsning på internationell forskning. Del svenska deltagandel är redanbetydande. Regeringen gav därför ett uppdrag lill TFB attsamordna de svenska statliga insatserna inom ramen för de europeiskaFoU-samarbelsprojekten på vägtrafikområdet. Uppdraget innefattar delsutformningen av en långsiktig strategi för svenskt statligt deltagande i deberörda projekten, dels fastställandet av former för all skapa ell svensktförsöksområde för demonstration och ulprovning av ny teknik. Statens engagemangi programmen skall bygga på en helhetssyn utgående från de trafikpolitiskamålsättningar som stalsmaktema lagt fast. Särskild vikt skall fastas vidmålsättningarna beträflFande vägtrafikens miljöeflFekter. Det forskningsarbete somsedan år 1989 bedrivits inom DRIVE avslutas . Inom EG pågår förnärvarande förberedelser för nästa fas, etapp två, i detta forskningssamarbete.Några beslut om omfattning och inriktning har ännu inte fatlats. 1989/90:90 Avsnitt15 Kommu-nikationsdep. 15.3 Regeringens syn på transportforskningens fortsattainriktning 15.3.1Att identifiera och bygga upp en kunskapsbas Detfinns två gmndläggande krav som kan ställas när det gäller den fortsattaIransportforskningen. Transportforskningen skallför del första la fram underlag för ålgärder som krävs för att uppnå de avriksdagen beslutade trafikpolitiska målen. Särskilt bör målen förinfrastrukturen, miljön och trafiksäkerheten uppmärksammas.Transportforskningsberedningen har till regeringen redovisatvilka behov av FoU-insatser som beredningen nu ser med anledning av detrafikpolitiska målen. Det är angeläget atl liknande redovisningar kanpresenteras även från övriga myndigheter som bedriver forskning inomtransportområdet.