prop · GD03114 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition Prop. om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de åtgärder som framgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen beskrivs det ekonomiska läget och regeringen föreslår attriksdagen godkänner vissa allmänna rikUinjer för den ekonomiska politiken.Vidare föreslår regeringen att beslutarom vissa höjningar av skattenpå tobak, spritdrycker, vin, starköl och öl samt att godkänner attprisregleringslagen får tillämpas fr.o.m. den 8 febmari 1990. 1 1989/90. 1 saml Nr 114 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1989/90:114 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , G. , , ,, , , , Proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Chefenför , statsrådet anför: 1 Det ekonomiska läget 1980-taletvar i många avseenden en gynnsam period i den svenska ekonomins utveckling.Omläggningen av den ekonomiska politiken medförde tillsammans meden förbättrad världskonjunktur, att krisen och börian av1980-talet ersattes av en period med ökad tillväxt och fömyad framtidstro. Densvenska industrins konkurrenskraft förbättrades och exportutvecklingen var god.Näringslivet fömyades och byggdes ut. Industrins investeringar ökade med ca 90%mellan 1982 och 1989. Särskiltmarkerad var förstärkningen av den offentliga sektoms finanser. Statens budgetsaldoförbättrades från ett underskott på . /83 tillett beräknat överskott på . Hushållensekonomi förbättrades också påtagligt. Den tidigare utvecklingen medstagnerande sysselsättning, stigande arbetslöshet och sjunkande reallönerförbyttes i kraftigt växande sysselsättning, sjunkande arbetslöshetoch stigande reallöner. Antalet heltidssysselsatta på den öppna arbetsmarknadenökade med ca 400 000 personer . Den öppna arbetslöshetenminskade från som mest 1983 till 1,1989. Handelsbalansenförbättrades kraftigt från stora underskott första år tillöverskott på . under andra hälften av 1980-talet.Bytesbalansen, i vilken också tjänster och transfereringar ingår, och som ibörjan av uppvisade underskott motsvarande av bmttonationalprodukten(BNP), förbättrades snabbt till mindre överskott men hardärefter försämrats igen. Detfinns emellertid också betydande problem, som harblivit alltmer besvärande. Detförsta är den snabba pris- och kostnadsutvecklingen, som bl.a. skapar svårigheterför den konkurrensutsatta sektom. svenskaekonomin var högt och företagens produktionskapaci- Prop.1989/90:114 tet hårt ansträngd. Ekonomin var överhettad och pris- och kostnadsökning-amavar väsentligt högre än i omvärlden. Trots en kraftig ökning av arbetskraftsutbudetrådde brist på arbetskraft i många sektorer och regioner. Ettandra problem är den låga tillväxten. BNP ökade med 1989, vilket äranmärkningsvärt lite med hänsyn till att antalet arbetade timmar ökade med ca I1/. Den långsamma produktivitetsökningen begränsade den ekonomiska tillväxten. Etttredje problem är det alltför låga sparandet. Hushållssparandet är negativt ochbytesbalansen uppvisar stigande underskott. Underde senaste månadema har den ekonomiska situationen försämrats. Exporten har dämpats, medan den inhemska efterfrågan harutvecklats relativt starkt med en fortsatt betydande importökning som följd.Räntorna har stigit kraftigt. Vidare har lönekostnaderna och hemmamarknadsprisemafortsatt att öka i snabb takt. Konflikter har förekommit på arbetsmarknaden.Oljepriserna och andra importpriser har stigit påtagligt, medan exportprisernavisat en stagnerande utveckling. Bytesbalansen har försämrats ytterligare.Denna utveckling innebär stora risker för framtiden. Fortsätter den kommer sysselsättningenatt hotas. För1990 och 1991 bedöms tillväxten i OECD-området komma att dämpas något ijämförelse med . Det är främst i och ,som en avmattning är att vänta. Expansionen i och fömtsesdäremot hållas tämligen väl uppe. Inflationstakten i industriländema väntasstabiliseras kring 41 /. En snabb försämring av det intemationella läget kanemellertid inte uteslutas. De extema obalansema mellan de ledande ländema ärfortfarande betydande. Dessutom kan inflationen komma att tillta i vissaländer med stramare ekonomisk politik och lägre tillväxt som följd. Motdenna bakpuiKlhar utsikterna för den svenska ekonomins utveckling försämrats,i förhållande till vad som redovisades i finansplanen 1990. Utan åtgärderskulle bytesbalansens underskott komma att stiga till en historiskt settmycket hög nivå redan under innevarande år. Vidare skulle den svenskaarbetsmarknaden förbli överhettad, med påföljande tryck uppåt på priser ochlöner, även om bristen på arbetskraft fömtses bli något mindre än under detsenaste året. Denomfattande skattereform, som har inletts , kommer att bidra till en bättretillväxt genom ökat utbud av arbetskraft, högre sparande och effektivare resursanvändning.Reformen kommer också att ge ett kraftigt tillskott till hushållens köpkraft1991, vilket kan komma att medföra betydande stabiliseringspolitiska problem,om lönema fortsätter att öka snabbt. Det är därför av yttersta viktatt timlönemas ökningstakt dämpas radikalt 1991. erbjuder 1991 tillföljd av skattereformen en unik möjlighet att växla ned till en lågkostnadsökningstakt som realinkomsterna hålls uppe. ti /90. 1 saml Nr 114 2 Denekonomiska politiken Prop. Ifinansplanen i årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 1) slogs fast, attdet centrala stabiliseringspolitiska problemet är inflationen. När priseroch löner stiger mer än i konkurrentländema, urholkas företagens konkurrenskraft.Det leder till förlorade marknadsandelar på både hemma-och exportmarknadema ochtill att bytesbalansen försämras. Hög inflation leder också till orättvisor ochfördelningspolitiska problem. Inflationen innebär ett hot mot det viktigastemålet för den ekonomiska politiken, nämligen den fulla sysselsättningen. Ibudgetpropositionen framhölls vidare, att den ekonomiska politiken måste ha enfortsatt restriktiv inriktning för att motverka alltför snabba pris-ochlönestegringar och en fortsatt försämring av bytesbalansen. Vikten av attsamtidigt stimulera utbudet av produktiva resurser i ekonomin framhölls ocksä.Mot bakgmnd av den ekonomiska utvecklingen under de senaste månadema är dettai högsta grad giltigt fortfarande. En stram ekonomisk politik är ävennödvändig för att underbygga de ansträngningar, som görs för att direkt påverkade nominella löneökningama. Riktlinjerför den ekonomiska politiken Regeringenavvisar arbetslöshet som medel att få ned pris- och löneökningama. Dennuvarande trenden med hög inflation, alltmer urholkad konkurrenskraft ochstigande underskott i bytesbalansen kan inte accepteras. En sådan utveckling ärett hot mot sysselsättningen och äventyrar välfärden. Därförmåste den ekonomiska politiken nu utformas med syftet att stabiliseraekonomin, dvs. minska överhettningen och inflationen. Det är väsentligt attåstadkomma en sådan inriktning av den ekonomiska utvecklingen att den utlandskonkurrerandesektom stärks och produktiva investeringar stimuleras. Finanspolitiken bördärvid ges en ökad tyngd och därigenom avlasta penningpolitiken, som undersenare tid har fått bära en alltför stor del av den stabiliseringspolitiskabördan. Uppgiftenatt föra en ansvarsfull ekonomisk politik överordnas övriga politiska krav.Reformer föreslås bara om de, utan skattehöjningar, kan finansieras inom ramenför en fortsatt stram finanspolitik. Denekonomiska politiken måste nu inriktas på att skapa fömtsättningar för löneavtal som gördet möjligt att hävda reallöner och konkurrenskraft bryta inflationsförväntningama och få till stånd enlugnare prisutveckling genomföra skatteomläggningen för att stimulera tillarbete och sparande fullfölja planema på ett kommunalskattestopp under1991 i syfte att väma om skattereformen och att dämpa den kommunala expansionen säkerställa samhällsekonomisk balans genom att ökautbudet av arbetskraft och dämpa efterfrågan förstärka insatsema för en förbättrad produktivitetbåde i den privata och i den offentliga sektom säkerställa full sysselsättning genom en utveckling av arbetsmarknads- Prop.1989/90:114 politiken i riktning mot utbudsstimulerande och tillväxtbefrämjandeåtgärder. Åtgärderför att få tdl stånd stabiliseringsavtal Lönebildningenhar avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Den är beroende bådeav partemas eget agerande och av läget på arbetsmarknaden. Det är partema påarbetsmarknaden, som har det fulla ansvaret för löneförhandlingama. Det ärangeläget att avtal träffas i mycket god tid, och att de leder till enradikal dämpning av de totala löneökningama . Efteröverläggningar med partema har regeringen utsett en särskild förhandlare, somhar i uppgift att medverka till en uppgörelse mellan de avtalsslutandepartema, vilken avser prisklausuler och löneavtal . Dettaarbete skall vara slutfört i böijan av april. Regeringenavser vidare att tillkalla en särskild utredare för att, i nära samverkan medarbetsmarknadens parter, föreslå åtgärder för att förbättra och förstärka spelreglemapå arbetsmarknaden. Syftet är bl.a. att skapa fömtsättningar för en bättrefungerande lönebildningsprocess. Föratt understödja partemas egna insatser för att få till stånd en stabiliseringsuppgörelsehar regeringen för avsikt att vidta en rad åtgärder, som minskar överhettningenpå arbetsmarknaden och tar ned inflationsförväntningama. Iavvaktan på att klarhet nås om löneutvecklingen , bör ett allmäntpris- och hyresstopp gälla tills vidare. Därför lämnas förslag om att riksdagengodkänner att prisregleringslagen skall få tillämpas fr.o.m. den 8 februari1990.1 det följande (bilaga 2) redogör statsrådet närmare för dettaförslag. Regeringenhar inlett överläggningar med näringslivet för att få till stånd sådanainsatser, att förväntningama om fortsatt hög inflation kan brytas. Så snartdessa överläggningar är avslutade kommer regeringen att ta ställning till pris-och hyresstoppet. /90 genomfördes det första steget i reformeringen av skattesystemet.Syftet med reformen är bl.a. att stimulera till arbete och sparande. Det andrasteget av skattereformen bör genomföras . Reformen gergenom lägre skattesatser och bredare skattebaser en mer neutral och likformigbeskattning. Detta leder till en effektivare resursanvändning och ökadtillväxt. En proposition med förslagen kommer att föreläggas i april.Reformen kommer senare att följas upp med utvärderingar av dess eflTekter påekonomin och på fördelningen av inkomster och förmögenheter. Detär väsentligt, att skattereformen inte urholkas, genom att kommunerna höjerutdebiteringen av kommunalskatt. Kraven och förväntningama på den kommunala sektomkommer att vara betydande . Efterfrågan på godbarnomsorg, utbildning, sjukvård och äldreomsorg är stor. måste kommunemakomma tillrätta med sina ekonomiska obalanser. Allt detta bör inomramen för ett oförändrat skatteuttag. Stmkturella förändringar och fortsattomprövning av kommunala verksamheter är därför nödvändiga. Det är väsentligtatt genom sådana åtgärder få till stånd den långsammare tillväxt i denkommunala sektom som har uttalat sig för. Regeringenavser att senare återkomma med förslag, som berör den kommunala ekonomin. Ettförslag om att tillfälligt begränsa rätten för kommuner, landsting och församlingaratt höja utdebiteringen kommer att föreläggas . Vidare avserregeringen att föreslå åtgärder som neutraliserar effektema av skattereformenvad avser förhållandet mellan staten och kommunema. Ävenpå kommer utrymmet för att höja den kommunala utdebiteringen attvara begränsat. Regeringen avser att tillsätta en utredning meduppdrag att se över statens bidrag till kommunema. Översynen, som också skallomfatta skatteutjämningssystemet, bör ytterst resultera i en jämnarefördelning av kommunalskatterna. Åtgärderför att stimulera utbudet av arbetskraft Åtgärderför att stimulera utbudet av arbetskraft har varit ett väsentligt inslag i denekonomiska politiken . Den ekonomiska politiken bör innehållaså mycket utbudsstimulans som möjligt och så mycket efterfrågedämpande åtgärdersom nödvändigt. Regeringenavser att lägga fram förslag till , om att lagfäst sjuklöninförs den . Härigenom åläggs arbetsgivaren att betala ut sjuklöntill sina anställda för de första 14 dagama av varie sjukdomsperiod.Sjukförsäkringsavgiften bör sänkas med en procentenhet vid samma tidpunkt.Sjukförsäkringens utgifter beräknas minska med ca . Samtidigtminskar sjukförsäkringens inkomster med . som en följd avden sänkta sjukförsäkringsavgiften. Åtgärden ger arbetsgivarna starkare direktaincitament att förbättra arbetsmiljö och arbetsorganisation, så attsjukfrånvaron minskar. Isyfte att öka tillgången på arbetskraft avser regeringen att föreläggariksdagen förslag om att ge anställda rätt att själva välja, om de vill arbetatill . En sädan rätt bör införas den . I kombinationmed påtagligt minskade marginaleffekter för pensionärer genom att delsinkomstskatten sänks i samband med skattereformen, dels kommunalabostadstillägg och s.k. extra avdrag inte längre avtrappas med arbetsinkomster kommer detta att väsentligt öka möjlighetema och det ekonomiska utbytet föräldre att delta i arbetslivet. Denlagstadgade semestem bör som planerat förlängas I syfte att i samband med förlängningen stärka utbudet av Prop.1989/90:114 arbetskraftutreder regeringen möjlighetema att införa rätt för anställda att skjutapå semestern eller arbeta med full betalning utöver semesterlönen underden femte och sjätte semesterveckan. Möjlighetema att låta unga balterkomma till och arbeta utreds också Rättentill ett aktivt liv skall gälla alla människor. Mot denna bakgmnd görregeringen en översyn av systemen för sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkringoch förtidspensionering. Syftet är att - genom bättre utformning av ochsamordning mellan dessa system och med andra delar av välfärdssystemet -åstadkomma en större flexibilitet och en aktivare rehabilitering. Detta för attkorta ned och undvika långa sjukskrivningar och förtidspensioneringar.Människor skall inom ramen för ett generellt välfärdssystem ha rätt till enekonomisk trygghet vid sjukdom och skada i arbetet. Regeringenhar vidtagit ett antal åtgärder för förnyelse av arbetslivetoch mot dåliga arbetsmiljöer. Därigenom kan det förhindras att människor slåsut från arbetslivet. Åtgärdema bör också leda till en minskad sjukfrånvaro.Fler människor kan därmed komma ut i aktivt arbete och på så vis ges ett bättreliv som de genom sitt arbete bidrar till att öka tillväxten. Regeringenavser att i kompletteringspropositionen lägga fram ytterligare förslagtill åtgärder för att öka tillgången på arbetskraft. Åtgärderför att dämpa efterfrågan Utbudsstimulerandeåtgärder är inte tillräckliga för att få till stånd den nödvändigastabiliseringen av ekonomin. Det behövs åtgärder också på efterfrågesidan. Ettcentralt element i stabiliseringspolitiken är en stram budgetpolitik. Denstatsbudget som har föreslagits för /91 är balanserad, dvs. inkomsteroch utgifter uppgår till i stort sett samma belopp. Kravet pä stramhet i denekonomiska politiken har motiverat att skattereform ges enansvarsfull finansiering. Föratt dämpa efterfrågan bör, som tidigare aviserats, skatten på spritdrycker,vin, starköl och öl samt tobak nu höjas med sammantaget motsvarande ca 900milj. Jag återkommer till detta förslag i det följande (bilaga Föratt begränsa överhettningen på byggmarknaden har regeringen i enproposition till föreslagit att irivesteringsavgiften i Stockholms-och Uppsalaområdena, vilken infördes , utvidgas till att omfattaGöteborgsområdet samt att den höjs från till och förlängs till attgälla även 1991.1 samma syfte har uppdrag att begränsaoprioriterat byggande förlängts till att gälla även 1991. Ramarna harreducerats från 1991, räknat som andel av volym.Ombyggnader av bostäder utan statliga lån i Stockholms- och Göteborgsområdenakommer vidare att i fortsättningen kräva byggnadstillstånd. Förslagetom lagfäst sjuklön innebär utöver effektema på arbetsutbud och produktivitet också en betydande skärpning av finanspolitiken. t2 1989/90. I saml Nr 114 Iårets budgetproposition betonades vikten av, att finanspoliriken får en Prop.1989/90:114 restriktiv inriktning även 1991. I det förestående arbetet medkompletteringspropositionen kommer regeringen att överväga, vilka ytterligare åtgärdersom behöver vidtas för att dämpa efterfrågan och minska överhettningen iekonomin. Åtgärderför att förbättra produktiviteten Föratt återställa ekonomisk balans måste produktiviteten, dvs. produktionen perarbetstimme, förbättras. Det gäller både i privat och offentlig sektor, i såvälvam- som tjänsteproduktion. Det finns inga enkla åtgärder som leder fram högre produktivitet. Det är ett komplicerat samspel mellan insatser på detpraktiska och på det politiska planet. Näringslivet har ett stort ansvar föratt förbättra produktivitetsutvecklingen i den privata sektom. Staten börgenom olika åtgärder för att stärka konkurrensen bidra till denna utveckling. Statsmaktemabör ange mål för produktiviteten i den offentliga sektom. Målen bör kopplassamman med resurstilldelningen till de statliga myndighetema och medstatsbidragen till kommuner och landsting. Regeringen har för avsikt attåterkomma till denna fråga. Denekonomiska politiken bör söka åstadkomma balans på arbetsmarknaden som helhetoch på de olika delarbetsmarknaderaa. Arbetslösheten bör inte användas som ettmedel i den ekonomiska politiken. Föratt klara denna uppgift bör arbetsmarknadspolitiken spela en viktig roll. Denskall säkerställa full sysselsättning genom utbudsstimulerande och tillväxtbefrämjandeåtgärder. Enväl fungerande infrastmktur, som medger effektiva och miljövänliga transporter,är en viktig fömtsättning för att åstadkomma en god ekonomisk tillväxt. I enproposition om näringspolitiken inför 1990-talet, som bör föreläggasriksdagen, kommer bl.a. att redovisas förslag till riktlinjer för arbetet medatt utveckla infrastmkturen. Regeringenhar för avsikt att i propositionen - utöver förslag till anslag till vägverketoch för /91 - lämna förslag till ominrättande av en infrastmkturfond på . Finansieringen av fondensuppbyggnad möjliggörs genom de minskade utgifter, som uppstår till följd av arbetsgivamasökade ansvar för sjukförsäkringen. Syftetmed fonden är att åstadkomma en snabbare utbyggnad av ange lägna infrastmkturinvestéringar inom jämvägs- och kollektivtrafikområ dena än vad som är möjligt inom ramen för anslagen till och . Fonden skall användas för att möjliggöra sådana investeringar som annars inte skulle komma till stånd på gmnd av att projektens drift- och kapitalkostnader inte täcks fullt ut. Fonden bör skapa fömtsättningar för en 8 omfattandelånefinansierad utbyggnad av infrastmkturen, t.ex. genom sam- Prop.1989/90:114 finansiering med andra intressenter. Med hänsyn till överhettningeni ekonomin är avsikten att fonden skall kunna användas, först när det ärlämpligt ur stabiliseringspolitisk synvinkel. näringspolitiska propositionen föreslås även andra åtgärder för att främjaden ekonomiska tillväxten. Det gäller bland annat åtgärder avsedda att stödjautvecklingen av mindre och medelstora företag. Engod tillväxt i vidare bemärkelse inkluderar också en förbättrad miljö. Enligt1988 års miljöpolitiska beslut skall strängare avgasreningskrav för tungalastbilar och bussar gälla års modeller. I miljöskyddssyfte avserregeringen att föreslå, att de strängare kraven införs modeller.Regeringen kommer vidare att föreslå, att en miljöavgift införs den 1 januari1992 på utsläpp av kväveoxider från stora förbränningsanläggningar förenergiproduktion. Regeringenavser att återkomma i kompletteringspropositionen, när för-utsättningamarörande bl.a. löneutvecklingen har klamat ytteriigare, med en reviderad prognosför 1990 och en bedömning av den ekonomiska utvecklingen . och t.f chefen för , statsrådet , utvecklarhärefter närmare de olika frågor som hör till vederbörandes ansvarsområde.Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. Medhänvisning till vad jag och statsrådet har anfört hemställer jag attregeringen 1 ger tillfälle att ta del av vad jag har anfört om detekonomiska läget, 2 föreslår att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som jag har förordat, 3 förelägger vad jag och statsrådet har anfört för de åtgärdersom vi har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genompropositionen förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdersom föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar vidare att de anföranden som redovisas i underprotokollen för finans-och civildepartementen skall bifogas propositionen enligt följande: utdrag ur protokoll vidregeringssammanträdet Föredragande: statsrådet 1989/90:114 Bilaga1 Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. (1989/90:114) Mitt förslag:Skatten på spritdrycker, vin, starköl och öl höjs så att priset på dessa varorstiger med . Bakgrundentill mitt förslag: Skatten på drycker utgår enligt lagen (1977:306) omdryckesskatt (omtryckt 1984:158, ändrad senast 1989:468). Skatten påspritdrycker och vin utgår med en gmndavgift och en procentavgift, somberäknas på detaljhandelspriset, exkl. mervärdeskatt. På vin med en alkoholhaltav högst 7 volymprocent utgår dock ingen procentavgift. Skatten för sådant vintas ut som en gmndavgift per liter på samma sätt som för malt- ochläskedrycker. Skatternapå spritdrycker, vin och starköl höjdes . Skatten påläskedrycker har varit oförändrad och på öl sedan den Ijanuari 1983. Förnärvarande gäller följande skattesatser. Procentavgiften för spritdrycker är60% och för viner . Gmndavgiften är för spritdrycker . för vaqevolymprocent alkohol och liter, för starkvin . per liter och förlätt vin med en alkoholhalt överstigande 7 volymprocent . per liter.Skatten på vin med en högsta alkoholhalt på 7 volymprocent är totalt . 35öre per liter. Förmaltdryckema utgår endast en gmndavgift med visst belopp per liter. Den senasteskattehöjningen har lett till att skatten på starköl är . per literoch på öl . Lättölet är inte beskattat. Skatten påläskedrycker utgår med per liter för kolsyrade drycker och med 20 öreper liter för övriga läskedrycker. Preliminära statistiskauppgifter över alkoholförsäljningen för visar på en fortsatt minskadspritdrycksförsäljning. Minskningen var jämfört med föregående år.Vinförsäljningen ökade däremot . Ökningenför lättvinet var och för starkvinet . Försäljningen av starköl ochöl (klass II) ökade resp . Totalt harförsäljningen av alkoholdrycker enligt dessa preliminära uppgifter ökat med2.8 % jämfört med . Skälenför mitt förslag: Genom alkoholpolitiska beslut slogs fast att skatteinstmmentetskall användas som ett aktivt alkoholpolitiskt instmment. Prisema skall varahöga och följa den allmänna prisutvecklingen. attmotverka hamstring och undvika andra alkoholpolitiska olägenheter är Prop.1989/90:114 det vidare önskvärt att prisändringama görs relativt ofta. Skattemapå al- Bilaga 1 koholdrycker höjdes . Höjningeninnebar att priset steg med . godtog regeringens förslag (prop.1988/89:150 bil. 6, FiU 30, rskr. 327, SFS 1989:468). Priset förspritdrycker har stigit , starkvin ,lättvin och starköl . Priset på spritdrycker och starkvinsläpar således efter den allmänna konsumentprisutvecklingen. Somframgått av det föregående har försäljningen av alkoholdrycker stigit under år1989. Detta bör särskilt noteras mot bakgmnd av regeringens och riksdagenstidigare ställningstagande om alkoholkonsumtionens utveckling. Trots attalkoholkonsumtionen har sjunkit väsentligt ligger den på en högnivå. Stora ansträngningar måste göras för att WHO-målet om en väsentligsänkning av alkoholkonsumtionen skall kunna uppnås . Det ärglädjande att den nedåtgående trenden för spritdryckerna kvarstår.Volymökningen för vin och starköl, har dock inneburit att totalkonsumtionen avalkoholdrycker ökat .