prop · GD0345 · 1989-12-31 00:00:00 — Särskilda kostnader för livsmedelsverket Livsmedelsverketsökade kostnader i anledning av reformen beräknas till 9 milj. kr. per år.Finansieringen sker i huvudsak genom att kommunerna betalar in beloppet tilllivsmedelsverket. Inledningsvis kommer verket att belastas med ytterligarekostnader, bl. a. för informations- och utbildningsinsatser. Informationen isamband med övergången till den skärpta kontrollen behandlas i avsnitt 9. Kostnadenför information och utbildning behandlas i avsnitt 9 i konsultrapporten. Särskilda kostnader för kommunerna Dennya livsmedelskontrollen kommer att ytterligare öka kommunernas behov av fler miljö- och hälsoskyddsinspektörer. Det antal tjänster som kan komma ifråga är svårt att beräkna. Från kommunförbundets sida har man upplyst att den ökade tyngd som frågorna om livsmeddskvalitel givits , bl.a. genom statsmakternas ställningstaganden, 33 3 1989/90. fått till följd attkommunerna anställt ytterligare personal och prioriterar Skr. Kommunernasökade kostnader för administration och information behandlas i avsnitt 9 ikonsultrapporten. Informations-och utbildningsinsatser är viktiga i ett övergångsskede. Sådana insatser ärnödvändiga för att tillämpningen i kommunerna av de nya bestämmelserna skallfungera. En övergång till det nya systemet , med debitering av avgifter imaj månad, fömtsätter att informationsverksamheten kommer i gång i september.Berörda politiker och tjänstemän i alla kommuner i landet bör informeras underhösten 1989. kommer att föreslå det närmare tidsschemat. Detär lämpligt att informationsmötena arrangeras av Kommunförbundetslänsavdelningar. Informationen bör lämnas av representanter för bådekommunsidan och livsmedelsverket. En informationsgmpp bör konstitueras inomkort. Erforderligtinformationsmaterial måste färdigställas lill början av september.Livsmedelsverket bör svara för dels material som beskriver det nya systemet,dels en blankett för sådana uppgifter som skall ligga till gmnd för gmppinddningoch klassificering av företagen. Av informationsmaterialet bör tydligt framgåall den årliga avgiften är obligatorisk. Blanketten bör utformas så att denuppmärksammas av företagen. III Särskilt yttrande Skr. 1989/90:45av . särskild konsultrapport har , ,redovisat förslag till uppbördsmtin för den årliga avgiften för livsmedelskontrollen.Rapporten visar att del i propositionen föreslagna systemet med kommunen somuppbördsman även för den statliga avgiftsdelen blir administrativt betungandebåde för SLV och kommunema. En förenkling vore att vid de årliga överiäggningarnamellan regeringen och om den kommunala ekonomin ettbelopp motsvarande i propositionen angivna 9 milj. kr. tillfördes den statligasidan. SLV kunde då få dessa medel som ordinarie budgetmedel. Enligt vår meningmöjliggör riksdagsbeslutet 890518 om livsmedelskontrollen en sådan ändring avuppbördssystemet. Initiativ i denna riktning har också enligt vad vi erfarittagits av genom direktkontakt med jordbruks- ochfinansdepartementen. Även bör för att förenklingar iadministrationen skall erhållas föreslå en ändring av den beslutade ordningenatl kommunerna var för sig skall inleverera av kontrollavgifterna till SLV.- Bilaga 4 Skr. AvdelningsdirektörAnders , intendent , miljö- ochhälsoskyddsförvaltningen, AvdelningsdirektörIngalill , riksrevisionsverkel Hälsoskyddsinspektör , miljö-och hälsoskyddstjänstemanna-förbundet Byrådirektör ,Byråchef , Byråchef ,, ordförande , , stadsvelerinärSven , miljö- och hälsoskyddsförvaltningen, AvdelningsdirektörBo Svensson, , sekreterare , , sekreterare 1vissa möten med projektgruppen deltog också revisionsdirektör ,, avdelningschef , ,kanslichef , miljö- och hälsoskyddsförvaltningen, , miljö-och hälsoskyddschef , miljö- och hälsoskyddstjänstemannaförbundetsamt direktör , . Ledamöteri den särskilda arbetsgruppen ByråchefPer och avdelningsdirektör , ,avdelningschef , miljö- och hälsoskyddsförvaltningen, ,byråinspektör , miljö- och hälsoskyddsförvaltningen, samt l:eintendent . Bilaga 5 Skr. Sammanställning av remissyttranden över utredningen om ettnytt avgiftssystem Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av (),(), statens pris- och konkurrensverk (SPK),, (), länsstyrelserna i ,, och , miljö- och hälsoskyddsnämnderna iGävle, , , , och Åre kommuner. handel, ,(), . , (), . , , (),, och . 1 Allmänt om årlig kontrollavgift 1.2Riksrevisionsverket: Kännetecknande för en avgift är att ett specificeratvederlag utgår för den erlagda ersättningen. Mot bakgmnd bl. a. av begränsadtillgång på kvalificerad personal, främst livsmedelstekniker är det osannoliktatt en utökad livsmedelskontroll som motsvarar avgiftsuttaget kan genomförasredan under år 1990. Ett ökat avgiftsuttag enligt förslaget kan därför kommaatt innebära en form av beskattning. Riksrevisionsverketkonstaterar att det föreslagna avgiftssystemet inte utgör ett styrinstrumentvad gäller omfattningen av kontrollinsatserna, vilket vore önskvärt.Lämpligheten av att låta ökningen av avgiftsuttaget i högre grad motsvaragjorda kontrollinsatser bör diskuteras i de fortsatta övervägandena. Etlförtydligande bör göras av vilka kostnader i samband med provtagningar ochundersökningar som avgiftsinkomsterna skall täcka. 1.3------------------------------ : I rapporten har vidare inte redovisatseffekterna av det föreslagna avgiftssystemet. Mot denna bakgrund bör därför enutvärdering av i vilken utsträckning grupperingen och klassificeringen avföretagen visat sig vara ändamålsenlig och konkurrensneutral göras så snartdet finns ett tillräckligt erfarenhetsunderlag. 1.4 Konsumentverket:Det nya avgiftssystemet innebär en betydande kostnadsökning för livsmedelsbranschen och därmed sannolikt ökade pri ser för konsumenten. För alt detta skall le sig försvarligt måste den framtida livsmedelskontrollen utföras i en omfattning som motsvarar det faktiska avgiftsuttaget. Enligt verkets mening är det tveksamt atl en sådan utökad kontroll kan genomföras . Även är det högst osäkertom samtliga kommuner kommer att ha möjligheter att utföra 37 4 1989/90. kontroll i avseddomfattning, bl. a. mot bakgmnd av nuvarande personal- Skr. Verketdelar projektgmppens uppfattning att kostnaden för uppföljningsprov av ejgodkänt prov inte skall ingå i den årliga avgiften. För att skapa etlkraftigare incitament till att livsmedelsbestämmelserna följs bör man övervägaom inte avgiften för uppföljningsprov skulle kunna sättas högre än vad somföreslås. 1.5 : Att fasta avgifter för tillsyn e.d. är atl föredra framför roliga har stått klart för SNV ända sedan verket i början av 80-talet i flera omgångar utredde frågan om avgifter som ett sätt att finansiera en utbyggdtillsyn enligt miljöskyddslagen. Denföreslagna avgiften för livsmedelskontrollen är intressant från sam ordningssynpunkt: Den skall administreras av en myndighet (miljö- och hälsoskyddsnämnden) som redan har att ta ut avgifter inom närliggande områden (miljöskyddstillsyn m.m.). Detta borde tala för en samordning mellan olika avgifter som tas ut för att finansiera miljöskyddskontorens arbete.--- Ävenfrån avgiftsbetalarnas synpunkt är en harmonisering av olika avgifter motiverad.-- 1.6 i läntillstyrker principen att den offentliga livsmedelskontrollen i vissutsträckning bör finansieras genom att livsmedelsföretagen erlägger avgifterför godkännande av livsmedelslokaler, årliga kontrollavgifter och avgifter förfastställande av kontrollprogram. 1.7 i läntillstyrker rapportens förslag om en förstärkning av livsmedelskontrollen genomobligatoriska avgifter från alla livsmedelsföretag. De presenteradeberäkningarna och förslagen som gäller klassificering av tillsynsobjekt ochstorlek på avgifter synes huvudsakligen vara väl grundade. Vidare menarlänsstyrelsen att de samlade intäkternai det nya avgiftssystemet bör fördelas något annorlunda för att avsedd effektskall uppnås. Att huvuddelen av de pengar, som på detta sätt tillförs denoffentliga livsmedelskontrollen, skall stanna inom den primära kommunalatillsynsorganisationen anser är riktigt. Dock måste kommunerna tillnågon del tillåtas utnyttja pengarna till personalkostnader och andraomkostnader, förutom till provtagnings- och analyskostnader. Dessutombehöver den regionala samordningen av livsmedelskontrollen vid länsstyrelsernatillföras resurser på samma sätt som den centrala vid livsmedelsverket.Länsstyrelsen föreslår därför att av avgiftsmedlen av kommunerna tillföresresp. länsstyrelse för att stärka den regionala samordningen avlivsmedelskontrollen. 1.8 Länsstyrelseni län tillstyrker rapportens generella principer om åriiga kontrollavgifter, om avgifter för fastställande av kontrollpro gram och om avgifter för godkännamde av livsmedelslokaler. Länsstyrelsernasroll i den framtida livsmedelskontrollen berörs inte i Länsstyrelsenförutsätter att erforderliga medel avsätts för länsstyrelser- 38 nasverksamhet inom livsmedelskontrollens område. Det är enligt länssly- Skr. relsensuppfattning av särskilt värde alt dessa medel tillförs länsstyrdsema 1989/90:45 via statsbudgeten och således inte härrör från livsmedelshanterandeföretag. 1.9 Länsstyrelseni tillstyrker i princip de förslag som lagts fram i rapporten. Länsstyrelsensroll i den utbyggda livsmedelstillsynen har inte närmare diskuterats irapporten. Det förefaller dock naturligt att även fåren viktig roll exempelvis vid samordning av tillsyn, vid planering avbranschvisa genomgångar, vid projektinriklad kontroll och vid utvärdering avtillsynsarbetet i länet. Länsstyrelsenförutsätter alt tillräckliga resurser ställs till förfogande för fortsattverksamhet inom livsmeddslillsynen. 1.10 i kommun: När det gäller den årliga kontrollavgiften synes avgiftssystemet liksom gmnderna för gmpp och klassindelning vara väl genomarbetade och genomtänkta och föranleder inga särskilda kommentarer. ---- Detär----- nödvändigt att precisera vad som menast med "ej godkänd".---- 1.11 i tillstyrker förslaget eftersom detta ger betydande administrativa fördelar. Det måste ----- klart framgå att den årliga kontrollavgiften inte omfattar provtag nings- och undersökningskostnaderna för - del ursprungliga ickegodtagbara provet - uppföljande, ytteriigare provsom visar sig vara icke godtagbara - del första provet som ärgodtagbart 1.13Miljö- och hälsoskyddsnämnden i kommun tillstyrker ---- iprincip det finansieringsförslag för offentlig livsmedelskontroll somden av tillsatta projektgmppen utarbetat och som nämndenbedömer kunna lämna ett tillräckligt ekonomiskt utrymme för genomförandet avsåväl hygieniska som kemiska undersökningar för att uppnå målet en effektivsamhällelig kontroll av livsmedel. Nämndenvill----- framhålla vikten av att tillräckliga personella resurserverkligen finns tillgängliga på provtagnings- och tillsynssidan lokalt för altkontrollen skall upplevas som meningsfull och trovärdig av de som blir föremålför densamma och ej som någon form av beskattning. Projektgmppenhar i anslutning till uppbörden uttalat att kostnader för sådana ytteriigare prov som måste tas som uppföljning av ej godkända prov inte skall ingå i den årliga avgiften. Gmppen måste klarare definiera vad man avser med ej godkända prov. 1.15Miljö- och hälsoskyddsnämnden i Åre kommun tillstyrker förslaget om nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollen. En förutsättning för en skärpt livsmedelskontroll är dock att miljö- och hälsoskyddsnämnderna får ökade resurser. Nämnden förutsätter att delar av avgifterna kan använ das för personalförstärkningar. 1.16-------------------------------- vill understryka vikten av Skr. att livsmedelskontrollenorganiseras och genomförs så att kontrollen blir 1989/90:45 likartadoavsett var livsmedlen är tillverkade och vilken instans som utför kontrollen.---- Det ärmycket viktigt, att kontrollens omfattning är lika stor i de olikakommunerna. 1rapporten anges all kostnadsökningarna i samband med det föreslagna avgiftssystemet kommer atl bli olika stor för olika företag. DLF saknar i rapporten en precisering över vad detta kan innebära för företagen. DLF anser det därför vara svårt att uttala sig om det nya avgiftssystemet kan komma att påverka konkurrenssituationen mellan företag av olika storlek saml mellan svenska förelag och konkurrerande importföretag. Viemotsätter oss vidare att avgifterna skall uppräknas schablonmässigt. DLF anseratt avgifterna skall räknas upp om det påvisas att så är nödvändigt. Risken ärannars stor att effektiviteten i kontrollen inte blir maximal. 1.17 DistributionsAB : Kontrollverksamhetens uppläggning och organisation, med egenkontroll som bas, tillstyrks i sina huvuddrag av . Denna kontrollverksamhet stämmer väl med våra egna inten tioner för livsmedelshantering. Finansiera livsmedelskontrollenvia allmänna statliga medel. Via t.ex. mervärdesskattenborde det vara möjligt att få in medel. Se det hela nationalekonomiskteller produktivitetsmässigt och undvik extra administrativa kostnader så långtmöjligt. Omfinansieringen trots allt skall ske med avgifter enligt föreslagen modellföreslår vi: Låtavgiftsklassificeringen av kontrollobjekten ske via enkel självdekla ration i samband med upprättandet av egenkontrollprogram. Underhålletav avgiftsklassificeringen bör ske på samma sätt. Låt livsmedelsverket produceraenkel instmktion hur företagen skall avgiftsklassifiera sig via självdddaration. Där behov finns kontrolleras sjäilvdeklarationemai efterhand. 1.18 GrossistförbundetSvensk handel: Den effektivaste kontrol len av att våra livsmedel är av bästa kvalitet uppnås lättast genom ett förtroendefullt samarbete mellan myndighetema och de seriöst arbetande företagen. Motdenna bakgmnd bör den offentliga livsmedelskontrollen ses som en samhälleligangelägenhet i alla medborgares intresse, och därför finansierasöver statens normala budget. Avgiftssystemetbör vidare utformas så att det premierar de företag som lägger ned stora egnaansträngningar och kostnader på en god livsmedelskvalitet och inte som detföreliggande förslaget missgynna sådana företag. Kostnaderna bör i störstamöjliga utsträckning betalas av de företag som förorsakar problemen genom attinte ha en tillfredsställande Då skulle avgiftssystemet fungera som en stimu- Skr. lanstill god kvalitet. Detär en betydande uppräkning som projektgruppen har gjort i förhållande tillriksdagens beslut. Grunderna för denna uppräkning är minsl sagt oklara.Projektgruppen har t. ex. inte förklarat hur det tillägg för moms på 10milj.kr. som den föreslår är beräknat och inte heller vad del avser. Uppräkningenförefaller i övrigt minst sagt schablonmässig. 1.19ICA AB har tagit del av det yttrande över rubricerade rapport som inlämnats avSveriges livsmeddshandlareförbund. ställer sig bakom de synpunkter somframförts i detta yttrande. 1.21 : I projektgruppen har saknats företrä dare för den part som belastas med de ökade kostnaderna en tänkbar förklaring till att rapporten huvudsakligen ägnar sig åt atl tillgodose kom munernas och SLV:s ekonomiska intressen. anser att avgifterna icke bör sättas högre än vad som anges iregeringens proposition och att princip bör råda att låtaökningen av avgiftsuttaget motsvara gjorda arbetsinsatser. Rapportens förslagöverensstämmer också dåligt med regeringens ambition att dämpa inflationen ochdess motvilja mot automatiska kostnadsökningar uppräknade med vissa index. 1.22 : Föreliggande finansieringsförslag bor de ekonomiskt ge kommunerna resp. livsmedelsverket resurser atl genom föra beslut och skapa underlag för en likformig kon troll. Från den synpunkten ställer vi oss positiva till förslaget. Vivill----- peka på att de olika momenten i livsmedelskontrollen bör samordnasså mycket som möjligt. De företag som exempelvis slår under exportkontroll börrimligtvis kunna tillgodogöra sig erfarenheter från den obligatoriskakontrollen. Det bör åvila att vid sin taxesättning förexportkontrolltjänster ta hänsyn till detta, så att kostnader inte uppstår ionödan. 1.23 : Med hänsyntill livsmedelskontrollens stora betydelse från folkhälsosynpunkt tillstyrkerLandstingsförbundet förslaget om nytt avgiftssystem. 1.24 vill-- framhållaatt det totala avgiftsuttagetmåste anpassas till de faktiska kontrollkostnadema och inte räknas uppschablonmässigt med en viss procentsats. LRF kan därför inte tillstyrka de iutredningen föreslagna avgiftsbeloppen. Dessa måste bli beroende av de totalafaktiska kontrollkostnaderna. 1.25 : SLV:s förslag lill kontrollavgift för provtagning, undersökning och kontrollprogram till styrks av MHTF. Förslaget ger betydande administrativa fördelar. Det måste dock klart framgå att den årliga kontrollavgiften inte omfattar provtagnings- och undersökningskostnader för: det ursprungliga ickegodtagbara provet uppföljande prdver, som visarsig vara icke godtagbara Skr. det första uppföljandegodtagbara provet /90:45 1.26 RiksförbundetKiosk & Gatukök: Förbundet anser i princip att myndighetsutövning och kontroll av lagstiftnings efterlevnad skall bekostas av det allmänna. Detta tillsammans med andra väsentliga faktorer i sam band med verksamheten hos miljö- och hälsoskyddsförvaltningama medför att förbundet avstyrker förslaget orn obligatorisk årlig avgift. ------ Genomen årlig avgift på företag som sysslar med livsmedels hantering undviks skattehöjning motsvarande SOmilj.kr. Denna skatte höjning befriar dock inte skattebetalarna, konsumenterna, från kostnader na. Obligatoriskårlig avgift genom fakturering strider mot god affärssedeftersom det inte är brukligt att fakturering sker innan tjänst eller garanti om tjänst kan lämnas. Eftersom det kan med stor sannolikhet antagas att många av de fakturerade företagen inte får något besök får den presenterade fakturan innebörd av skatt. ------ Enskärpt livsmedelskontroll bör dock enligt förbundets bedöm ning, i första hand omfatta kontroll av redligheten hos anläggningar för tillverkning och beredning av livsmedel, större livsmedelsbutiker, restau ranger, import och partihandel. 1.27 SlakteriförbundetSCAN-- är positiva till en effektiv samhäl lelig kontroll av livsmedel som tillsammans med en likaledes effektiv egentillsyn är nödvändig för att garantera konsumenterna fullgoda livsme del och för att redlighet i utbudet skall kunna upprätthållas. Som en konsekvens av detta har vi självfallet förståelse för att kontrollen måste få kosta pengar. Förbundetönskar-- framhålla att det totala avgiftsuttaget måste anpassas lill de faktiskakontrollkostnaderna. 1.28 : har det varit en uttalad vilja från statsmakternas sida att till kommunerna decentralisera olika lillsynsuppgifter enligt speciallagstiftning och därvid ge kommunerna rätt till avgiftssättning med lokal anpassning. Detnu framlagda förslaget till avgiftssystem inom livsmedelskontrollen går imotsatt riktning. Staten avses genom det centrala lillsynsorganel besluta ombåde system och belopp. Kommunema avses bli ålagda att tillämpa vad sombeslutats av livsmedelsverket. Förbundsstyrelsen motsätter sig den föreslagnaordningen och menar att det system som tillämpas inom miljöskyddsområdet ävenkan användas inom livsmedelskontrollen. 1.30Svenska mejeriernas riksförening anser att förslaget om nytt avgiftssystem,som presenteras i rapporten, i huvudsak är genomtänkt och välgrundat och börkunna leda till en bättre livsmedelskontroll såväl på det lokalasom centrala planet. Enkelheten i förslaget och kopplingen till Skr. egenkontrollen är därvid viktiga faktorer. anser-- att avgiftemas storlek måste stå i rimligrelation till de faktiska kostnadema för kontrollen. 1.32 anser att det är bra med enkla och enhetliga mtinernär det gäller avgiftssystem för livsmedelskontroll. Dock måste det finnasmöjlighet till extra avgiftsuttag då återbesök måste ske på gmnd av dåligskötsel. 1.33 har------ intenågon erinran motatt avgifter införs för livsmedelskontroll. Förbundet avstyrker dock det avlivsmedelsverket föreslagna avgiftssystemet, och föreslår att avgifterna tasut i förhållande till de resurser som läggs ned för kontroll av varje enskiltföretag. 1.34------------------------------------ ser det som mycket angelägetatt avgiftema för kontrollen kopplas direkt lill det antal besök som genomförs och det arbete som nedläggs inom varje objekt. ---- Sverigeslivsmeddshandlarebunds medlemmar är betjänta av en välfungerande kontrollverksamhet, men det är viktigt att rättvis kostnads fördelning uppnås.-- avstyrker vi---- förslaget till nytt avgifts system. Våruppfattning är att avgifterna kan utformas på sådant sätt att återbe sök betingade av uppenbart konstaterade brister beläggs med en successivt ökande kostnad, vilket skulle kunna få en motiverande effekt för ett bättre handhavande av livsmedlen. 1.35------------------------------- : vill understryka viktenav att samhällets livsmedelskontroll organiseras och genomförs så att den blir likartad och neutral oavsett var livsmedlen är tillverkade. ---- Vidarekommer företagen att faktureras även om någon kontroll inteutförts av vederbörande myndighet. Detta strider mot vår principiella syn att kostnader endast skall ersättas om en prestation har utförts. Förvikt- och volymkontroll av färdigförpackade livsmedel är konsumentverkettillsynsmyndighet. Denna kontroll är en del av redlighetskontrollen, vilketockså framgår av de kontrollprogram som diskuteras inom livsmedelsverket.Det är viktigt att den årliga livsmedelskontrollavgiften också täcker sådanavikt- och volymkontroller och att en ny form av kontrollavgift inte införs avkonsumentverket . 2 Indelningen av kontrollobjekt 2.3Statens pris- och konkurrensverk: Eventuelltkan differentie ringen av avgifterna mellan de största resp. minsta företagen inom resp. bransch synas alltför liten om avgiften avser att spegla behovet av kontroll insatser.-------------------------- 43 ---- SPKanser att det kan finnas anledning att även skilja mellan Skr. partihandelsföretagmed olika verksamhetsinriktning. Kontrollbehovet 1989/90:45 torde varabetydligt större hos en firskvamgrossist (t. ex. kött, fisk, grönsaker) än hosett partihandelsföretag som uteslutande hanterar s.k. torra varor. Frånkonkurrenssynpunkt bör därför även avgiftema differentieras mellan dessa företag. 2.4 : Enligt verketserfarenhet har den hittillsvarande livsmedelskontrollen haft en ringaomfattning i landets glesbygdsbutiker. Det nya avgiftssystemet innebär en ickeförsumbar kostnadsökning för dessa butiker. Enligt verkets mening är det fögatilltalande att butiker som får statligt stöd för att kunna genomförainvesteringar som bl.a. syftar till att upprätthålla en god livsmedelshygiensamtidigt åläggs en årlig livsmedelskontrollavgift. Verket föreslår därför attkommunerna ges möjlighet att besluta om nedsättning av konlrollavgiften för deaktuella butikerna. 2.5 kan inteuttala sig om det rimliga i all väljaantal anställda resp. omsättning som de huvudsakliga grunderna för en differentiering av avgifterna. Om de avgifter som betalas i första hand skall avspegla den lid/kostnad myndigheterna lägger ned för tillsyn av resp. anläggning torde en mer degressiv taxa vara motiverad. 2.6 Länsstyrelseni : Den indelning i ett fåtal huvudgrupper som aorts, finner ändamålsenlig och lätthanteriig även ur administrativ synpunkt. Kostnadsfördelningenmellan de olika typerna av företag innebär visserligen att en förhållandevislåg andel av den totala konlrollavgiften kommer att belasta tillverkningsföretagcnLänsstyrelsen anser emellertid, att detta kompenseras genom den betydligt högrekostnad, som kontrollprogrammen för dessa företag kommer atl medföra, varförlänsstyrelsen inte har någon invändning mot den föreslagnakostnadsfördelningen. 2.8Länsstyrelsen i län: Av förslaget framgår att ca 78,av kostnaderna belastar parti- och detaljhandel samt storhushåll och att en dast ca 21,kommer att belasta livsmedelsindustrin. Oaktat, som sta tens livsmedelsverk framhållit, att fördelningen skall ses mot bakgmnd av livsmedelsindustrins mera omfattande egentillsyn, anser att fördelningen inte är rättvisande. Länsstyrelsenanser vidare att fördelningen inom grupperna inte är rättvis.