prop · GD0386 · 1989-12-31 00:00:00 — Sverigeär ett mångkulturellt samhälle och praktiskt laget alla barn och ungdomari kommer i skolan i kontakt med elever som är invandrare eller harinvandrarbakgrund. 1 budgetproposition (prop.1984/85 bil. 10, s.94-95, Ubu 13, rskr 149) behandlade föredraganden, statsrådet bl. a.frågan om ell inlerkulturdlt synsätt i undervisningen. Jag delar statsrådetGöranssons därvid framförda uppfattning all undervisning med ett interkulturelllsynsätt bl.a. bör syfta till alt åstadkomma positiva attitydförändringar ochmotverka negativa attityder och fördomar inte bara hos majoritetsbefolkningenulan också hos olika etniska minoritetsgrupper. aviserade i budgetpropositionen 1990 en kommande reformering avgymnasieskolan. Vid den översynen kommer viklen av ell inlerkulturdlt synsätt iundervisningen att beaktas. Frågorom en internationalisering av ungdomsskolan togs också upp i föregående årsbudgetproposition (prop. 1988/89: 100 bil. 10, s. 35-38, UbU 11, rskr. 1detta sammanhang redovisades bl. a. den verksamhet som pågår inom skolan idessa frågor. Statsrådet , som var föredragande, anförde att detviktigaste är att lärare och elever har ett intresse och engagemang för deinternationella frågorna. Internationaliseringen i skolan bör kunna bidra tillökad samhörighet mellan olika grupper i det svenska samhället och tillinternationell solidaritet. Jag vill särskilt understryka det statsrådetGöransson anförde att invandrareleverna bör betraktas som en tillgång i arbetetför internationalisering. Påförslag av korhmissionen mot rasism och främlingsfientlighet gav regeringenunder bidrag lill ett femtiotal lokala utvecklingsprojekt inom skolanoch lärarutbildningen. Erfarenheterna från dessa projekt håller för närvarandepå att samlas in av SÖ i samarbete med . Materialet skall sedan publiceras iett servicemaleral avsett för lärare inom alla skolformer. Avsikten är att detskall ge idéer och stimulera till egna lokala utvecklingsprojekt som syftar tillalt öka elevernas kunskaper om det mångkulturella och bidra till godarelationer mellan olika etniska grupper. förslag gav regeringen bidrag till några organisationerpå skolans område för insatser mot rasism och främlingsfientlighet. Så har l.ex.Riksförbundet och skola i samverkan med medstöd av sådant bidrag genomfört olika arrange- Prop. 1989/90: 86 mang, bl. En annan insats som vänder sig lill skolelever är foldern, som sju av de politiska ungdomsförbundengemensamt står bakom. Inom ramen för : s utökade anslag för projektbidragsom jag tidigare anmält kommer stöd till liknande initiativ att kunna utgå. Delär angelägel att det arbete som kommissionen stimulerat, fortsätter och att deidéer och modeller m.m. för verksamhet som kommit fram genom utvecklingsarbetetanvänds i skolorna och i lärarutbildningen. Det bör ankomma på berördamyndigheter att stimulera och följa upp sådant arbete och all även iforsättningen samla erfarenheter och kunskaper och sprida dessa på lämpligtsätt. nya grundskollärarutbildningen ingår undervisning om ett interkulturelllsynsätt och om främjande av goda etniska relationer. I utbildningsplanenuttrycks detta på följande sätt: "De studerande skall genom utbildningenges ökad förmåga all bygga upp internationell förståelse hos sina elever ochförbereda dem för att vara verksammma i ell mångkulturellt samhälle. Medhänsyn till att rymmer många olika etniska grupper skall destuderande också ges en sådan utbildning att de som lärare skall kunna medverkatill att eleverna lär sig förstå och känna samhörighet med minoritetsgrupperinom vårt eget land." Deallmänna målen för utbildningen av ämneslärare innehåller liknande formuleringar. Kommissionenframhöll i sin rapport att många av dagens verksamma lärare inte har fåttmöjlighet till någon fortbildning om rasism, främlingsfientlighet och därmedsammanhängande frågor och ansåg att sådan fortbildning bör komma lill stånd. Medden nya grundskollärarutbildningen som grund skall enligt beslut denuvarande lärarna i få fortbildning som kompletterar derastidigare utbildning och erfarenheter. Kompletteringsfortbildningen /90 och skall pågå . Enligt riksdagsbeslutetskall bl. a. fortbildning för att utveckla den allmänna och specialpedagogiskakompetensen hos alla lärare prioriteras i detta sammanhang. Denna fortbildningskall vara obligatorisk. Iett servicematerial om kompletteringsfortbildningen framhåller SÖ att ett av dekunskapsområden som bör ingå i den allmänna och specialpedagogiskafortbildningen är kunskaper om barns kogniliva, sociala och emotionellautveckling, barns och ungdomars uppväxtvillkor och hur sociala miljöer påverkardessa, hur man tillgodoser barns olika behov samt om hur det är atl växa upp i etlmångkulturellt samhälle. Minbedömning är atl kompletteringsfortbildningen mot denna bakgrund kan förväntasbidra till den fördjupning av kunskaper och medvetenhet om rasism,främlingsfientlighet m. m. hos nu verksamma lärare som kommissionen förordar.Enligt sitt remissyttrande avser SÖ också alt göra insatser för utbildning avskolledare inom de områden som kommissionen förordar, vilket jag finner mycketpositivt. SIVgenomför under detta liksom under föregående läsår tillsammans med länsskolnämnderna konferenser om kulturmöten och kulturmönster i ' Konferensemavänder sig till skolstyrelser, skolledare och lärare. Initiativ till konferensemalogs av kommissionen och bidrag har getts av regeringen. Konferenserna harmottagits med stort intresse och bör ses som ett komplement lilllärarfortbildningen på detta område. Regeringen har påkommissionens förslag anvisat särskilda medel till statens institut förläromedel (SIL) för att granska om läroböckema i religion, historia ochsamhällskunskap är rasistiska eller främlingsfienlliga. kommer alt publicerasinom kort. Jag har erfarit att granskama inte funnit att läroböckema i dessaämnen är rasistiska eller främlingsfienlliga. Granskarna anser dock all delbör krävas av en lärobok all den inte visar upp och förstärker schablonuppfatlningarom del främmande och annorlunda och att när frågor om rasism och främlingsfientlighetbehandlas, detta bör ske på ett gmndligl och systematiskt sätt och intekortfattat och fragmentariskt. Kommissionen tog äveninitiativ lill en skrift för användning i skolan, "Kulturmöte". Denpublicerades av i samarbete med SÖ och är ensammanställning av arbetsmaterial om kuhurmöten, invandrare och flyktingar,främlingsfientlighet och rasism. Flera av de projekt somregeringen på kommissionens förslag lämnat stöd till har resuherat i produktersom enligt min mening kan lämpa sig för användning i skolan. Jaghar i dessa frågor samrått med utbildningsministern och statsrådet . Minbedömning: Ett framgångsrikt arbete för bättre etniska relationer kan intebedrivas utan hjälp av Folkrörelsesverige. Därmed avses många olika slag avorganisationer:, fackliga, ideella och humanitära såväl som religiösa samfund. Inom ramen förSIV: s utökade anslag för projektbidrag bör organisationer kunna fåförbättrade möjligheter till bidrag för projekt som syftar till att underlättagoda relationer mellan olika folkgmp-per i . Kommissionens förslag:Överensstämmer i huvudsak med min bedömning fömtom del all kommissionen ävenföreslår att ett gmndstöd inrättas lill antirasistiska organisationer. Remissinstanserna:Har inga avvikande synpunkter. Skälen för min bedömning: Ålgärderi syfte ätt motverka etnisk diskriminering bör, som jag tidigare anfört, varasådana att de reducerar ojämnheter i makt- och resursfördelningen i samhället,alt de förbättrar fömtsättningarna för kontakter mellan invandrare ochsvenskar och all de bidrar lill ökad kunskap och stärkt självkänsla. En stordel av folkrörelserna, kyrkoma och de religiösa samfunden omfattar värderingaroch har en inriktning i sin verksamhet som gör dem till ovärderliga medverkandei Härinbegrips också som bl.a. genom sitt Prop. 1989/90:86finskspråkiga församlingsarbete gör värdefulla insatser. 1föreningarna fackklubbarna, föräldraföreningarna, idroltsklubbar-na m. fl. träffas de som är intresserade av just sin förenings verksamhet. När invandrareblir medlemmar i föreningama eller på annal sätt kommer med i deras verksamhetlär de och de infödda svenskama på ell naturligt sätt känna varandra ochfrämlingsskapet dem emellan minskas. Atl i de religiösa samfunden dela enreligiös tro för också lill gemenskap. Kontakterna mellan invandrare ochsvenskar underlättas alltså genom deltagande i verksamheten i föreningar ochsamfund. Inflytandetkan ökas och maktfördelningen i samhället kan påverkas genom all invandrarna iföreningarna och organisationema blir delaktiga i samhällslivet och medverkar iden demokratiska processen. Ett sådant dellagande ansluter lill en svensktradition, där vägen lill makt och inflytande ofta går genom folkrörelserna. Invandramasegna organisationer har blivit en del av Folkrörelsesverige. Genom de egnaorganisationerna kan önskemål och förslag som känns viktiga för de egna gmppemaföras fram till samhällets beslutande organ. Invandrarorganisalionernahar också stor betydelse för all stärka självkänslan hos sina medlemmar.Organisationen ger dem möjlighet till trygghet och gemenskap och bidrar därmedtill all förslärka gruppens och de enskilda individernas identitet. Invandrarorganisalionernaär över huvud taget vikliga samarbelspart-ners i det invandrarpolitiska arbetetsåväl på riksplanet som i lokala sammanhang. utgårstatsbidrag lill den centrala verksamheten vid invandramas riksorganisationer.Liksom andra folkrörelser bör invandrarorganisalionerna också i fortsättningenkunna söka bidrag lill projekt från . Mångafolkrörelser och andra gör redan nu betydande insatser för atl förbättraförhållandel mellan olika etniska gmpper i . För begränsade projekt harde enligt gällande regler möjligheter all söka bidrag från . Dessamöjligheter bör, somjag tidigare förordat, förslärkas. Folkbddningsorganisalionernahar särskilda möjligheter atl bidra till opinionsbildningen i invandrar- ochflyktingfrågor. De elva studieförbunden har en vid geografisk spridning ochrepresenterar en stor del av Förenings- och organisationssverige, då mångaorganisationer är medlemmar i studieförbunden. Detta gäller även invandrarorganisalionerna.Studieförbunden har genom hela efterkrigstiden haft hand om väsentliga delarav undervisningen i svenska för invandrare och de har därigenom stora ochvärdefulla kunskaper om olika invandrargmpper i . Studieförbunden m.fl. anmälde lill kommissionen all de vill göra en intensifierad och gemensamsatsning för att främja goda etniska relationer.Kommissionen har i sin rapport föreslagit atl de för delta bör tilldelas ettsärskilt anslag. Jagär inte beredd att förorda att särskilda medel avsätts för ändamålet, men även verksamhet inom folkbildningsorganisationerna skall kunna få stöd från SlV:s anslag för projektbidrag. En fömtsättning för bidrag bör, enligt min mening, som regel vara att projekten i största möjliga ulsträck- 47 ning bygger påstudieförbundens reguljära verksamhet och de statsbidrag Prop. 1989/90:86som utgår för sludiecirkelverksamhet. Någraremissinstanser menar all man särskilt bör satsa på ungdomsorganisationerna iarbetet atl förbättra goda etniska relationer. Den ungdoms-utredning fördemokrati och jämlikhet som statsrådet tillsatte skal!särskilt uppmärksamma invandramngdomars situation. Utredningen har i uppdragatt ta fram en heltäckande bild av invandrarungdomars situation i förhållandetill övriga ungdomar. Denna del presenteras . Jaghar vidare av statsrådet erfarit all hon har för avsikt alt i samrådmed berörda fackdepartemenl försöka få lill stånd särskilda projekt i invandrartätabostadsområden. Sådana projekt kan bedrivas av såväl ungdoms- som generationsöverbryggandeorganisationer. De skall vara socialt förebyggande med tyngdpunkten pågemenskap i bostadsområdena och syfta till att motverka isolering och utslagning.Jag hälsar dessa initiativ med tillfredsställelse och menar all även sådanaprojekt i princip bör kunna få stöd genom SlV:s anslag för projektbidrag,liksom från allmänna arvsfonden. SIVhar i sin anslagsframställning för /91 föreslagit atl en nyanslagspost inrättas till invandrarsamfundens kulturella och socialaverksamhet. För invandrarsamfunds religiösa verksamhet samt för läckande avkostnader för deras lokalbehov utgår statliga bidrag, som kanaliseras via samarbelsnämndenför stöd lill trossamfund. Under /90 disponeras 55,5 milj.kr.för detta ändamål. Regeringen häri årets budgetproposition föreslagit altanslaget för /91 räknas upptill 57,7 milj. kr. Minuppfattning är all social och kulturell verksamhet utgör ett väsentligt inslagi flera av invandrarsamfundens arbete. Deras organisatoriska uppbyggnad skiljersig dock från invandrarorganisationernas och samfunden är inte berättigadetill organisationsstöd motsvarande det stöd som utgår till invandramasriksorganisationer. Liksom invandrarorganisalionerna bidrar samfunden till attöka medlemmamas känsla av trygghet och gemenskap. De förmedlar också kontaktmed övriga delar av det svenska samhället och medverkar därmed lill förståelsemellan olika gmpper i . 1 samråd med statsrådet föreslår jagdärför att bidrag bör kunna utgå även lill invandrarsamfundens kulturella ochsociala verksamhet från SIV:s anslag för projektbidrag. Jag ser därmed intenågot behov av en särskild anslagspost på del sätt som föreslagit. Detfinns organisationer vars huvudsakliga syfte är att kämpa emot aktuella rasistiskaföreteelser. De har haft en stor genomslagskrafl inte minst bland ungamänniskor och når ungdomar som de traditionella organisationerna kanske aldrigkommer i kontakt med. Så t. ex. har "Rör inte min kompis"-gmppema medokonventionella metoder visat sin solidaritet med flyktingar och invandrare. Antirasistiskagmpper och organisationer har fåll projektbidrag både genom och avregeringen på förslag av kommissionen. Isin rapport föreslår kommissionen att ett gmndstöd införs för organi sationer som har lill huvudsakligt ändamål all arbeta mol rasism och ° SIVinstämmer i delta förslag men anser att formerna för detta ytterligare måsteutredas. Jag fömtsätter att de antirasistiska föreningarna även ifortsättningen skall kunna få projektbidrag inom ramen för de medel som SIVföreslås disponera. De bör vidare efter vad jag erfarit av statsrådet få bidrag från anslag som disponeras av och allmännaarvsfonden. Jag är därmed inte beredd att nu föreslå något särskilt anslag förstöd till sådana organisationer eller initiera ytterligare utredning av saken. Minbedömning: Projekt inom kulturområdet som syftar till all främja goda etniskarelationer skall stödjas av . Inom ramen för : s utökade anslag förprojektbidrag bör stöd kunna ges ål film, teater, utställningar, litteratur,konst m.m. kanaliseras medel för projekt inomkulturområdet huvudsakligen via den svenska samordningskommittén för FN:s kulturårtionde. Kommissionensöverväganden: Överensstämmer med mina. Remissinstanserna: Har inga avvikandesynpunkter. Skälenför mina överväganden: Kulturoch konstnärliga uttrycksmedel bör mer aktivt än hillills kunna användas iarbetet att främja goda etniska relationer. Konstnärer gestaltar människansvillkor. De ger oss speglar med vars hjälp vi kan se oss själva. De kan ge ossbilder av livet och världen som ger oss en emotionell och djupare förståelse änfaktamaterial. Film, teater, dans roar, retar, provocerar och stimulerar oss.Människor är beredda att ställa sig i kö för att köpa biljetter lill exempelvisen pjäs eller film som belyser flyktingars problem eller etniska relationer,men skulle inte kunna länka sig att skaffa sig en officiell rapport om sammafrågor. Olika former av stöd lillinvandramas egen kultur utgår genom . Där ingår bl. a.utgivning av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk, folkbibliotekensinköp av invandrarlitteratur, bidrag lill teater-, dans- och musikgmpper,kulturtidskrifter, intemationellt kultumlbyle och bidrag lill kuhurverksamhel istudieförbunden. har i begränsad omfattning gett bidrag lill kuUurdlainsatser i folkrörelsemas regi. Flera teater- och filmprojekt fick bidrag avregeringen på kommissionens förslag. Jag har tidigareföreslagit all får utökade medel för all kunna ge bidrag till projekt somsyftar till bättre etniska relationer. Projekt där kulturella uttrycksmedelanvänds för att nå avsedda syften bör kunna få ekonomiskt stöd inom ramen fördenna ordning. Jag använder här begrep- 4 1989/90. 1 saml Nr 86 pel"kultur" i en bred mening. Projekten kan behandla invandrarnasegen Prop. kulturoch kulturella bakgrund liksom insatser av svenska eller invandrade konstnärersom led i opinionsbildningen. Sådana projekt kan röra film, teater,utställningar, litteratur, dans etc. Bidrag bör också kunna ges lill seminarieroch utbildning som har lill syfte all utbilda lill och utveckla attitydförändrandearbete inom denna sektor. Ett annat syfte kan vara att närmasvenska och invandrade konstnärer lill varandra. FN:skulturårtionde det mångkulturella samhällets möjligheter och problem Förentanationerna har beslutat atl perioden - 1997 skall vara ell kulturårtionde.Kulturdimensionen i samhällsutvecklingen skall lyftas fram ochkulturidentiteten stärkas. Regeringenhar uppdragit ål att i samråd med svenska unescorådel,styrelsen för internationell utveckling (SIDA) och stiftelsen svara för samordningen av den svenska verksamheten under kullurårtiondetoch därvid la erforderliga initiativ. Defyra organen, som tillsammans har bildat en kommitté, här benämndÅrtiondekommittén, skall lämna en redogörelse för vad som åstadkommilsunder det gångna verksamhetsåret. En första sådan gemensam redogörelse lämnadestill regeringen . Kommittén har beslutat göra detmångkulturella samhällets möjligheter och problem lill ell huvudtema för delsvenska deltagandet i kullurårtiondet. Arbetetsinriktning blir all ge den mångkulturella dimensionen i det svenska samhälletsärskild uppmärksamhet. Denna dimension har många former. Den växande svenskainternationaliseringen leder lill möten och kollisioner mellan olika kulturer.Genom biståndsverksamhet förs vi närmare u-landskulturerna. harsamtidigt blivit ett invandrarsamhälle med alla de möjligheter, kulturmöten ochproblem del erbjuder. Mångaolika verksamheter kommer all kunna knytas till en satsning på temat "detmångkulturella samhället". Fömtom de organ som ingår i Årtiondekommitténkommer bl.a. invandrarverket, , studieförbunden, bibliotek ochmuseer atl delta i arbetet. Inomkulturbislåndets ram är avsikten atl under kuhurårtiondet ge särskilt stöd ålexempelvis teater, musei- och biblioteksverksamhet, musik och konsthantverk. Särskiltbidrag kommer också atl lämnas lill , som framåt kommer atl visa utställningar om kultur i ell anlropologiskl perspektiv.1 samverkan med SÖ, och utbildningsradion planerar SIDA all framställaläromedel som presenterar som ett mångkulturellt samhälle. Kulturrådetkommer att ägna särskild uppmärksamhet åt dessa frågor inom ramen för sinordinarie bidragsgivning. Det gäller bl.a. stöd till litteratur på invandrar-och minoritetsspråk, bidrag för inköp av invandrarlitteratur tillfolkbibliotek m.m. Vidare fortsätter arbetet med två större projekt som berörinvandrare. 1en skrivelse lill regeringen har ' med hänvisning lill detnära samband som finns mellan de planerade aktiviteterna och de olika ålgärdersom föreslagits av kommissionen begärt alt medel ställs lill kommitténsförfogande, utöver de som respektive myndighet redan nu kan disponera inomramen för tilldelade anslag. Syftet skulle vara atl kommittén därmed merverkningsfullt än annars skulle kunna bedriva sitt arbete kring det huvudtemasom valls. Kommittén föreslår alt medlen förslagsvis sammanlagt 5 milj. kr anslås under tre budgetår med början 1990/91. val avhuvudtema är, enligt min mening, klokt och glädjande. Del kommer all ge mångamänniskor i möjligheter att komma i närmare kontakt med andra kulturer,både sådana som invandrare i vårt land representerar och andra. Jag noterarmed tillfredsställelse planerna på ell aktivt deltagande från : s sida, isyfte atl med användande av bl.a. olika kulturyttringar som budbärare ökamänniskors kunskap om och förståelse för främmande kulturer. Jag anser att en del av deniiedel som föreslås för projektbidrag bör ställas lill Årtiondekommitlénsförfogande. Jag förordar all, för /91, 1,5 milj. kr. av dessamedel reserveras för olika aktiviteter inom kulturområdet inom ramen förgenomförandel i av FN: s kuhurår-tionde. Jag förordar också attmotsvarande belopp under fömtsättning av regeringens och riksdagensgodkännande avsätts även under budgetåren 1991/92 och 1992/93. Jagutgår från all den samling av resurser som man på så sätt åstadkommer kommeralt ge en ökad kullurkompetens, så alt samhällets stöd kan satsas på projektsom blir effektiva inslag i opinionsbildningsarbelel. Del är, enligt minmening, viktigt all verksamheten bedrivs aktivt och uppsökande. Isyfte att säkra en invandrarpolitisk förankring i samband med medelsfördelningen,bör tillföras ytterligare invandrarpolitisk kompelens genom atlSIV blir representerat i kommittén . Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . Min bedömning:Forskningen på det område som avser etniska relationer, diskriminering påetnisk grund etc. bör intensifieras. Det bör ske inom ramen för de kraftigtökade medel för invandrarforskning, som föreslås i 1990 årsforskningsproposition. Kommissionens förslag:Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning i forskningspropositionennär det t.ex. gäller behovet av ökad kunskap och därav följande krav på ökaderesurser för invandrarforskningen. Remissinstanserna: Deremissinstanser som kommenterat förslaget har ställt sig bakom kommissionensbedömningar. Skälenför min bedömning: I forskningspropositionen redovisar regering- Prop. 1989/90:86 en sin syn på den förändring i det svenska samhället som har skett i och medinvandringen till och de krav på ökade kunskaper från forskningen somdetta medför. Vidare utvecklas avsikterna med den organisatoriska förändringsom föreslås i och med inrättandet av del nya socialvetenskapliga forskningarådel.Här skall därför bara lämnas en sammanfattning av vad som redovisas iforskningspropositionen när det gäller invandrarforskning. Denkraftigt ökade flyktinginvandringen lill under 1980-lalel och del år1985 införda kommunala ansvaret för flyklingmottagningen har lett till alt alhfler svenskar kommit i kontakt med flyktingar. Vi måste alla lära oss allbemästra den etniska mångfalden. Delfortsatta arbetet med all reformera invandrarpolitiken behöver ett ökat stödfrån forskningen. 1 forskningspropositionen föreslås alt väsentligt utökaderesurser skall ställas till förfogande för invandrarforskningen . Som ett led i strävandena att bygga upp en merapermanent organisation för invandrarforskningen föreslås vidare altdelegationen för invandrarforskning (DEIFO) läggs ned och attinvandrarforskning i stället förs över lill ett nyinrättat socialvetenskapligt forskningsråd,där invandrarforskning blir ett särskilt programområde. Både rådet och desskansli kommer att tillföras invandrarpolitisk kompetens. För budgetåret1990/91 föreslås alt invandrarforskningen inom del nyinrättadesocialvetenskapliga forskningsrådet får disponera ca 3,5 milj.kr. Delta innebären ökning med 2 milj.kr. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 tillförsytterligare 1 milj.kr. för varje budgetår. Inomdenna kraftigt utökade ram för stöd till forskningen bör det, enligt minmening, ges utrymme för all intensifiera också forskning rörande etniskarelationer, diskriminering och andra hithörande ämnen. Regeringensförslag om medel för verksamhetsområdena m.m. ochInvandring m.m. i årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 12) lämnadesi avvaktan på bl.a. föreliggande förslag om ålgärder mot etnisk diskriminering,opinionsbildning m. m. Jagvill nu återkomma till den frågan och redovisa mina förslag i fråga om medelunder anslagen A 2. Utredningar m. m., E 3.