prop · GD03153 · 1989-12-31 00:00:00 — Skulle hänsynen till EG-direktivetkräva all placeringsbegränsningarna knyts lill fondens innehav bör en särskildregel införas som mildrar de orimligaste effekterna av den föreslagnabestämmelsen. Enligtlagförslaget ska en fonds tillgångar, med vissa begränsningar, få placeras ivärdepapper som är eller från emissionen avses bli 1 inregistrerade vid en fondbörs,eller 2 föremål för regelbunden handelvid en reglerad marknadsplats. Enaktiefond ska, upp lill av fondens värde, få förvärva värdepappersom inte uppfyller något av ovanstående två kriterier. Arbetsgruppen tolkarEG-direktiven så alt hela den svenska penningmarknaden faller inomlO-procenlsgränsen. Innebörden av denna tolkning är all fonderna kommer attvara förhindrade att investera av sina tillgångar iexempelvis sådana värdepapper som stalsskuldväxlar, bostads-certifikat ochkommuncertifikal. Fullmäktige avvisar denna tolkning. Desvenska penningmarknadsinslrumenlen registreras visserligen inle vid någon börs. Men att därmed betrakta den svenska penningmarknaden 91 som oreglerad är inte iöverensstämmelse med de faktiska förhållandena. 1989/90:153Marknadsgaranler och de förelag som bedriver emissionsverksamhet står Bilaga I under bankinspektionens tillsyn. Handeln på penningmarknaden styrsbl.a. av de regler som gäller för exempelvis handelslagrets storlek, blankningetc. Priser noteras kontinueriigt i de olika informationssystemen; PMl,Telerale och Reuters. Förutomden självreglering som finns på marknaden ställer ochriksgäldskontorel höga krav på marknadsgaranterna för statspapper. Många av deregler som gäller för handeln på slatsskuldväxelmarknaden kommer lill ullryck ide återförsäljaravtal som upprättas mellan marknaden och riksgäldskontorel.Ett övergripande krav som ställs i dessa avtal är all marknadsgaranlerna"aktivt och under iakttagande av god sed" ska deltaga i handel medstatsskuldväxlar. Avtalen föreskriver vidare skyldigheter förmarknadsgaranterna alt ställa bindande tvåvägspriser. Omsättningsstatistik skainrapporteras lill varje eftermiddag etc. Fullmäktigeär av den bestämda uppfattningen att det regelverk som finns och deinstitutionella förhållanden som råder på den svenska penningmarknadenväl uppfyller de krav som ställs i EG:s direktiv om kollektiva investeringar ivärdepapper. Enfond som har valt som övergripande strategi all investera i räntebärandeinstmment kan göra detta på olika löplider. En investerare som önskar en långränlebindningstid placerar i obligationer. I ell läge med förväntningar omstigande räntor är del naturligt att ändra sin ränleexpo-nering och placera iinstrument med kortare löplider på penningmarknaden. Det är därför av störstavikt att fonderna ges det utrymme som krävs, inom ramen för räntebärandevärdepapper, för alt säkra en god avkastning till fondandelsägarna. Fondernabör inom ramen för fondbestämmelserna om fördelningen mellanaktier/obligationer, investeringar i olika branscher, geografiska områdenosv., fritt få välja ränlebindningstid. Fullmäktigeföreslår därför att de generella begränsningar som gäller för fondernasplaceringar i obligationer även inkluderar samma emitlenters lån med kortarelöptid på penningmarknaden. Regelni 20 § begränsar på visst sätt en fonds möjlighet all göra placeringar i aktierm. m. i ett och samma företag. En bättre utformning av regeln vore att ersättaförslagets bestämmelse om med en lämplig översättning av uttrycket"significanl influence" i EG-direktivet. Förvärvav andelar i andra akiiejonder Enligtförslaget får en aktiejond i viss utsträckning förvärva andelar i andraaktiefonder om de inle förvaltas av samma fondbolag eller direkt eller indirekthar samma ledning eller ägare som den egna fonden. Detpraktiska syftet för en fond att göra placeringar i andelar i en annan fond är att temporärt då behov föreligger effektivisera förvaltningen av likvida medel i fonden. Attförbjuda den beskrivna ordningen - men tillåta den för såvitt Prop. 1989/90:153transaktionerna görs mellan av varandra oberoende fonder synes mind- Bilaga 1re välbetänkt. En sådan reglering medför endast etl större bestyr fondernaemellan än vad som eljest i bästa fall är nödvändigt. SFF hemställer därföruttryckligen att 19 § i lagförslaget omarbetas. Bestämmelsen bör ges den innebördenatt förvärv av andelar i andra aktiefonder medges lill en andel av högst avfondens egna värde. I kommentaren framhålles att den föreslagna skrivningen innebär att densvenska penningmarknaden kommer alt ställas utanför kretsen av tillåtnaplaceringsinstrument (med undantag för 10%-regeln). Denna konsekvens berorsjälvfallet inle på marknadens mindre tillförlitlighet utan på del förhållandetall papperen inte är formellt inregistrerade vid en fondbörs eller föremål förhandeln vid "en officiellt reglerad marknadsplats". Det faktum attstatsmakten inle funnit anledning att "officiellt" reglera densvenska penningmarknaden bör inte begränsa möjligheten alt placera fondensmedel i de aktuella instrumenten. Några sakligt grundade skäl för en sådanbegränsning torde inte finnas. EG-direktivet säger inledningsvis att dessadirektiv avser "transferable securities (which are essentiallyIransferable securities officially listed on stock exchanges or similar regulatedmärkets)". Reglering av fonder som inte täcks av direktiven "poses avariety of problems which must be dealt with by means of other provisions",vilkel skall lösas . ges medlemsländerna möjlighet atttillämpa egna regler för fonder som marknadsförs bara i hemlandet. Anpassningenlill EG-direktivet hindras inte av att vi i tillåter något som inteomfattas av direktivet. Penningmarknaden i bör därför i lagenjämställas med en "reglerad marknad" och uttryckligen inkluderas i"tillåtna placeringsinstrument". 17§.Bestämmelsen innebär, som den nu är formulerad, att en fond kan tvingas tillomedelbar försäljning av visst innehav, då de angivna gränsvärdena överskrids,t ex på grund av kursförändringar. En sådan försäljning kan skada andelsägarnasintressen. Föreningen föreslår därför att undantagsbestämmelsen i §21kompletteras såsom framgår i kommentaren till den bestämmelsen. Denna bestämmelse kan bli svår att följa, dels för mindre fonder, dels underetableringsfasen för en ny fond. 19§.Föreningen föreslår all bestämmelsen ges en utformning som över ensstämmer med innebörden av artikel 24 i direktivet. Med den lydelsen får fonderna placera moisvarande av fondförmögenheten i andra fonder som omfattas av direktivet. Vidare får fondbolagen enligt punkten 3 placera medel i egna eller näriiggande fonder, förutsatt att dessa enligt fondbestämmelserna är specialiserade, t.ex. i en geografisk eller ekonomisk sektor etc. En sådan möjlighet kan tänkas få stor betydelse för t.ex. svenska förvaltare av "unit-linked" fonder Gfr "managed funds"). Regeln syftar enligt kommentaren till all begränsa en fonds möjlighe- 93 leratt skaffa sig kontroll över ett enskilt företag. Även här gäller att 5 %är Prop. 1989/90:153 en liten del i vissa bolag och stor i andra.Föreningen föreslår all även Bilaga 1 denna punkt anpassas till direktivet(art 25), som sälier gränsen vid "significanl influence", vilketskulle kunna översättas med "betydande inflytande". Föreningen föreslår att fonden också ges möjlighet att under ordnade former,och med hänsyn till andelsägarnas intressen, anpassa sill innehav lill de i 17§ angivna gränsvärdena, om dessa överskridits på gmnd av omständigheter somligger utanför fondens kontroll. Med detla tillägg kommer bestämmelsen ocksåalt överensstämma med direktivet (art 26 p 2). Placeringsbestämmelser(§ 16) Förslagetmedger inle att en fond får placera sina tillgångar i olika typer av penningmarknadsinslmmenlsom stalsskuldsväxlar, certifikat m m. Enligt SARF bör denna begränsningslopas. Vihälsar med tillfredsställelse all lagstiftningen anpassas till de under senareår starkt förbättrade förhållandena på svenska kapitalmarknaden. Etl avaktiefondslagens huvudsyften avser skyddet av andelsägarnas intressen. Vadgäller några paragrafer har emilertid förslaget getts sådan utformning allfondförvaltare påtagligt begränsas i utövandet av sin pro-fessionalism vilket idetta fall kan leda lill stor nackdel för andelsägarna. 1§ 17 föreslås begränsningar vad gäller den andel av en fonds samlade värde somfår ligga i etl företags aktier. Denna begränsning är så stark att om en fondförsöker imitera marknadsindex med hjälp av exempel OMX-index kommer den attbryta mot lagen. Den totala andelen av de aktier som överstiger avfondens värde överstiger också tillsammans av fondvärdet. Vi finnerdet inte heller meningsfullt alt en fondförvaltare ska tvingas sälja ut aktieri elt förelag i stark tillväxt därför att dess andel av fondens värde kommeröver . 3.1.8 till 17 § Inuvarande lag finns i 21 § en möjlighet för Bankinspektionen alt medge att10%-gränsen överskrids. Såvitt oss är bekant förekommer också sådana dispenser.Enligt vår mening vore det en värdefull möjlighet om motsvarandedispensordning togs in i den nya lagen i syfte alt tillgodose förhållanden,som i väsentligt avseende skiljer från EG. Låt oss belysafrågeställningen med ett exempel. PåOM handlas optioner och terminer på aktieindexet OMX. OMX är ett brett marknadsindex utan tonvikt på någon speciell bransch. återspeglaraktiemarknadens förändringar väl. Korrelationen till Affärs- Prop. 1989/90:153världens generalindex är . Genom indexet erhålls således ell väl Bilaga 1definierat mått på hur den svenska akliemarknaden förändras. OMX består, enligtnu gällande regler, av de trettio mest omsatta aktieraa på fondbörsA I-lista. Dessa aktier motsvarar ca hälften av del totala börsvärdet ochnärmare av omsättningen på börsen. De aktier som ingår i OMX per 19891219 framgår av bilaga till detta yttrande. Av bilagan framgår också börsvärdeoch vikt i procent av respektive aktie. Från marknaden har till OM vid fleratillfallen framförts önskemål om all OM konstmerade en aktiefond som bestod avde aktier som ingår i OMX-index. Fonden skulle således med myckel storkorrelation följa börsens utveckling. En sådan fond skulle främst intresseratre olika kategorier av placerare. 1) Privatpersoner vilka ej harmöjligheter/kunskap alt själva placera i individuella aktier och vill ha enportfölj som följer börsens utveckling. 2) Stora passiva placerare, somplacerar i ell land ulan detaljanalyser. 3) Placerare som även vill utnytGaavistamarknad för en fond, där man handlar med optioner ochterminer för alt ha en komplett inslrumenlfamilj. Somframgår av bilagan går det inte med de i promemorian föreslagna reglerna attkonstruera en sådan aktiefond. ASEA väger sålunda . De aktier som vägermellan 5 och ulgör vidare av fondens värde. Avvikelserna är inlestora men finns ändå. Det kan också antas att de största företagen blir alltstörre. Detta är en internationell tendens. Avvikelserna skulle då komma allbli större. För övriga är förhållandena likartade. Detgrundläggande syftet med en aktiefond, nämligen att tillförsäkra akliefondsspararnaett skydd vad gäller riskspridning i placeringama förfelas om en OMX-aktiefondinte kan skapas. En OMX-fond skulle ha betydligt mindre risk än åtskilligaandra aktiefonder. I fonden skulle t.ex. endast likvida aktier ingå och enfullständig genomlysning erbjudas alla investerare genom att just dessa aktieringår i indexet. Fonden skulle också innehålla tillräckligt många aktier föratt ta bort den företagsspecifika risken. Slutligen kan nämnas att marknadenhar erfarenhet av OMX-indexet och att det fått en bred acceptansi marknaden. Ettsätt att möjliggöra tillskapandet av en fond som består av de aktier som ingåri OMX är att ge Bankinspektionen rätt att dispensera från 10-och 40%-gränserna.Enligt OMs mening bör kraven ställas högt på att sådan dispens skall beviljas.Ett skäl till att medge dispens vore tillskapandet av en fond som speglar helabörsen. Enligt16 § i lagförslaget stadgas att maximalt av fondernas medel får investeras i värdepapper som inte är börsregistrerade eller inte handlas vid en reglerad marknadsplats. Etl sådant stadgande skulle begränsa fondernas möjlighet att investera i kortfristiga värdepapper som t.ex. statsskuldväx lar eller bostadscertifikat då dessa f n. ej är börsregistrerade och då han- 95 deln i stalsskuldväxlar ejkan betraktas ske på en reglerad marknadsplats. Riksgäldskontorelfinner det rimligt all lagförslaget har denna utformning, Bilaga 1 dådet innebär en harmonisering med motsvarande regler inom EG. För att fonderna fritt skallkunna placera i statsskuldväxlar avser kontoret börsregistrera dessavärdepapper eller vidta andra åtgärder så att fondema kan placera istatsskuldväxlar om lagförslaget träder i kraft. 3.2 Optioner och terminer 3.2.1 Bankinspektionen Enligt22 § öppnas möjligheter för fonderna att använda sig av optioner, terminer ochandra finansieUa instrument. Fonderna föreslås emellertid endast få användasådana instmment i syfte all effektivisera förvaltningen av fondens tillgångareller för att skydda tillgångama mol valutaförluster. 1 motiven tillbestämmelsen uttalas att uttrycket effektivisera förvaltningen endastinnefattar handelsslralegier som uteslutande har lill syfte att skydda fondensinnehav mot kurs- och ränterisker. Vidare sägs att det således aldrig kanaccepteras all en fond använder optionshandeln på elt sådant sätt all riskenför förlust samlidigt ökar. Inspektionenhar inget alt erinra mol all fonderna som etl komplement till den ordinarieförvaltningen tillåts handla med ovan nämnda instrument. Emellertid anserinspektionen att uttrycket "effektivera förvaltningen" är alllföroklart när del gäller att begränsa fondens placeringar i detta avseende. Vidareanser inspektionen att de uttaianden som gjorts i motiveringen beträffande enfonds tillåtna handelsslrcitegier är överdrivet restriktiva. Enligtinspektionen bör en fond i viss utsträckning få möjlighet att handla med ex visoptioner i syfte att öka avkastningen på fondens tillgångar och inte endast isyfte att skydda tillgångarna mot kurs- och valutarisker. Ur risksynpunktbehöver det inte vara mer spekulativt att t. ex. förvärva köpoptioner i en vissaktie än att kortsiktigt förvärva själva aktien. Inspektionen vill här betonavikten av att fondandelsägarna informeras om och i vilken omfattning en fondavser att använda dylika instrument. Från inspektionens sida kommer också hårdakrav all ställas på alt berörda fondbolag inför interna kontrollrutiner för allbevaka sina positioner i dessa instrument. Fullmäktigeställer sig också positiva till förslaget att fonder, under vissa omständigheter, ges möjligheter alt handla med standardiserade derivat- instrument. All skydda sitt innehav av värdepapper och att handla med optioner och terminer är ett normall inslag i en effektiv kapitalförvaltning. Någon detaljreglering av vilka typer av sådana isntmmenl och i vilka fall de får användas behöver dock inte anges i lagen. Det bör vara tillfyllest att ange all syftet skall vara all skydda risker i rörelsen. Del får sedan bli en tillsynsuppgift all granska att fondbolagels interna kontroll fungerar. 3.2.3Svenska sparbanksförenignen Prop. Iell avseende, nämligen beträffande § 22 i förslaget, vill dock anföra följande. Enligtdetta förslag ges möjlighet till handel med standardiserade optioner ochterminskontrakt eller andra likartade finansiella instmment. Fonderna föreslåsdock endast få använda dessa instrument i syfte att effek-tivera förvaltningenav fondens tillgångar eller för att skydda tillgångama mol valutakursförlusler. Imotiven lill den föreslagna bestämmelsen anförs all uttrycket effektiveraförvaltningen endast bör innefatta handelsslralegier som uteslutande har tillsyfte att skydda fondens innehav mol kurs- och ränterisker och all det såledesaldrig kan accepteras att en fond använder oplionshandeln på ett sådant sällalt risken för föriuster ökar. Dessamotivutlalanden är förbryllande och oklara. Enligt Sparbanksföreningens meninginnebär all handel av ifrågavarande slag etl visst mått av risklagande. Dettatorde för övrigt gälla all kapitalplacering. Det måste betraktas sominkonsekvent all tillåta rikstagande i exempelvis aktier och obligationer menkringgärda köp av bl.a. optioner med långtgående restriktioner. Givetvisfår inte fonderna ta hur stora risker som helst och missbmkaplaceringsmöjlighetema. För att sälta en rimlig gräns i detla avseende, är detenligt uppfattning lämpligare att ange en procentuellgräns, t. ex. av den samlade fondförmögenheten, inom vilken handel får skei optioner, terminer och de andra instmment som här kan ifrågakomma. Det ovanåtergivna molivuttalandet bör då utgå. Om så inte sker, är risken stor atthandeln med ifrågavarande instmment i praktiken omöjliggörs. 22Föreningen anser alt vissa affärer med hjälp av optioner och terminer bör varatillåtna även ulan all det i fondbestämmelserna särskilt anges alt handel medoptioner och terminer skall förekomma. Del gäller följande transaktioner: a) Försäljning av innehavdavärdepapper på termin b) Utfärdande av köpoptioner påinnehavda värdepapper c) Köp av säljoptioner påinnehavda värdepapper Ovanslåendetre transaklionstyper bör betraktas som alternativ lill att avveckla eltbefintligt innehav genom en sedvanlig avislaaffär. Ikonsekvens med detta bör även följande transaktioner, vilka ulgör alternativtill ett sedvanligt avislaköp, tillåtas under fömtsättning all den framlidalikviden hålls i kassa eller motsvarande och att transaktionernas fullföljandeinte medför brott mot övriga placeringsbeslämmelser: d) Köpav värdepapper på termin e) Köpav köpoption Föreningenanser all det är viktigt att lagen utformas så att den snabba 97 7 1989/90. 1 sami Nr 153 utvecklingen på marknadeninle behöver föranleda lagändringar. 1989/90:153 eningenföreslår därför att bankinspektionen ges möjlighet att anpassa Bilaga 1tillämpningen av bestämmelsen allteftersom marknaden förändras. Utöverovan nämnda generella tillstånd bör det, enligt föreningens uppfattning, finnasmöjlighet för bankinspektionen all inom förhållandevis vida ramar tillåtaanvändandet av optioner, terminer och likartade instrument närfondbestämmelserna uttryckligen anger att, och i vilka former, sådan handelskall äga rum. Som exempel på placeringsinriklning som borde kunna tillåtas kannämnas en fond som placerar inkomna medel i penningsmarknadspapper och samtidigtköper indexlerminer eller cash baskels avseende olika geografiska marknader ien omfattning så alt del underliggande värdet av terminerna motsvararfondförmögenheten. En sådan fond skulle få en förmögenhetsulveckling som iallt väsentligt liknar den som skulle uppstått om väl spridda aktieportföljerköpts på de olika marknaderna. Förvaltningen av fonden skulle dock bliavsevärt effekliverad genom de lägre transaklionskoslnadei na. Ocksåmöjligheten lill riskspridning ökar genom alt förhållandevis blygsamma beloppkan diversifieras. I detta sammanhang framstår generella regler av typ"högst x procent av fondförmögenheten får placeras i derivatinstmmenteller utgöra säkerhetsbelopp" som alllför rigida. Bankinspektionen börsåledes lämnas utrymme att utforma begränsningsregler som möjliggör i siggodtagbara affärsstrategier. Föreningenfinner det vidare önskvärt att innebörden av begreppet effektiveraförvaltningen klargörs i motiven. Del vore olyckligt om begreppet tolkades isnäv administrativ mening. I stället bör möjligheten alt med optioner ellermotsvarande instmment effektivare styra avvägningen mellan risk ochvärdetillväxt framhållas. Skrivningen i sista stycket på sid 86-87 ("detkan aldrig accepteras att en fond använder oplionshandel på elt sådant sätt attrisken för förluster ökar") är i detta sammanhang olycklig. För det förstaframgår inle från vilket utgångsläge förlustrisken får öka. För det andra bordedel vara acceptabelt om en fond genom att öka risken för små förluster kunde försäkrasig mot stora förluster. Föreningenvill också framhålla det faktum att främst standardiserade optioner ochterminer nämns i lagtexten inle får medföra att det skulle anses förbjudet allanvända ej standardiserade optioner och terminer. Om valutakurssäkring skall gåatt genomföra, fordras del i praktiken att icke standardiserade optioner ochterminer används. Även när det gäller punkterna a) O ovan börickestandardiserade instrument vara tillåtna under vissa omständigheter. Ennyhet i förslaget är alt fonderna föreslås få handla med optioner och terminer. finner förslaget betydelsefullt. 22 § som föreskri ver hur sådana instrument får användas är dock enligt riksförbundels mening mycket oklart formulerad och måste förtydligas. Det bör klargöras vilka strategier instrumenten får användas för. På sid 86 87 i promemo rian sägs å ena sidan att man får använda optioner och terminer för att göra förvaltningen effektiv, å andra sidan att detta uttryck endast innebär 98 får använda handelsslralegier som har till syfte att skydda fondens Prop.1989/90:153 innehav mot kurs-och ränterisker. Beskrivningen av hurbegränsningen av Bilaga 1 options- och terminshandeln i förhållande tillfondens tillgångar skall göras, är också oklar. anser del i ochför sig riktigt alt del inte sätts några absoluta gränser i lagen föranvändningen av dessa instrument. Det är däremot viktigt att del ifondbestämmelserna klart finns beskrivet inom vilka gränser en fond avser attanvända instrumenten, så att placerarna kan få en uppfattning om vilka riskerdet är fråga om. Bankinspektionen får vid godkännande av fondbestämmelsernabevaka att riskerna hålls på en lämplig nivå i förhållande lill fondens tillgångar. Vadgäller möjligheterna att använda s. k. derivatinstmment är utformningen i § 22kryptisk. Kommentaren lill lagförslaget undanröjer inte oklarheterna. Enligtvår mening måste en fondförvaltare som söker riskspridning i sin portföljkunna utnyUja optioner och terminer både för att göra s.k. riskavläggningar ochför all la kalkylerade risker. Det är därvid olämpligt att genom allmännaregler ange en bestämd gräns för hur stor andel av fondförmögenheten som högstfår utgöras av derivatinstmment. Del bör istället ankomma på bankinspektionenall utforma regler som möjliggör olika affärsstrategier. EnligtOMs mening bör en aktiefond under alla omständigheter och utan att det ifondbestämmelserna särskilt anges vara tillåten all bedriva handel med optioneroch terminer avseende följande transaktioner: a) Försäljning av innehavdavärdepapper på termin b) Utfärdande av köpoptioner påinnehavda värdepapper c) Köp av säljoptioner påinnehavda värdepapper. Skälettill att ovanstående tre transaklionstyper skulle vara tillåtna är att dessaborde betraktas som alternativ till att avveckla ett befintligt innehav genomen sedvanlig avislaaffär. Ikonsekvens med ovannämnda transaktioner borde även transaktioner, vilka utgöralternativ till ett sedvanligt avislaköp, tillåtas under förutsättning att denframtida likviden hålls i kassa eller motsvarande och all transaktionerna intemedför att de i lagen eller på annat sätt meddelade placeringsbestämmelsernaåsidosätts. De åsyftade transaktionerna är följande: d) Köpav värdepapper på termin e) Köpav köpoption OUtfärdande av säljoption. Utöverdet generella tillståndet borde det finnas möjlighet för Bankin spektionen att inom förhållandevis vida ramar tillåta användandet av 99 optioner,terminer och likartade instrument när fondbeslämmelserna ut- Prop.1989/90:153 Iryckligen anger detta och i vilka former det kan äga rum. Somexempel på placeringsinriktning som borde kunna tillåtas kan nämnas en fond somplacerar sina medel i penningmarknadspapper och köper indexterminereller cash baskels avseende olika geografiska marknader i en omfattning så attdel underliggande värdet av terminerna motsvarar fondförmögenheten. En sådanfond skulle få en förmögenhetsulveckling som i allt väsentligt liknar den somskulle uppstått om väl spridda aktieportföljer köpts på de olika marknaderna.Förvaltningen av fonden skulle dock bli avsevärt effekliverad genom de lägretransaktionskostnaderna. Också möjligheten lill riskspridning skulle öka genomatt förhållandevis blygsamma belopp kunde diversifieras.