prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Den kommitté som kommeratt tillsältas med uppdrag att utforma ett nytt system för statens bidrag tillkommuner och landsting, och att se över den kommunala sektorns övrigafinansieringskällon har i uppdrag att lämna sådana förslag lillsystemändringar i statsbidrag m.m. som bidrar till utveckling av den kommunalaverksamheten. Regeringen avser att mer regelbundet överlägga medkommunförbunden om kommunala utvecklingsfrågon Bland annat bör en bredbelysning av alternativa verksamhetsformer i kommuner och landsting göras.Under senare år har en rad försök med kooperativa lösningar, entreprenader,föreningsdriven verksamhet och verksamhet i bolagsform gjorts. Några landstinghar beslutat att skilja beställar- och producentrollerna inom sjukvården.Erfarenheter från dessa försök bör nu sammanställas och analyseras. Del statliga bidragssystemet till barnomsorgen börförändras så att möjligheter öppnas för personal all äga och driva daghemeller fritidshem (personalkooperativ). Detta bör ske föratt underlättautbyggnaden till full behovsläckning, erbjuda fler alternativ i barnomsorgenoch för att erbjuda personal som står utanför barnomsorgen ytterligare enalternativ verksamhetsform. Avsikten är att erbjuda personalkooperativa daghemoch fritidshem samma finansiella villkor som existerande former av daghem ochfritidshem. Den särskilda förordningen om statsbidrag till kommunerna förbarnomsorg bör således kompletteras så att personalkooperativa daghem ochfritidshem blir statsbidragsberättigade. I detla sammanhang bör också erinras om den särskildaaktionsgrupp för barnomsorgen som regeringen tillsatt. Gruppen skallenligt sina direktiv pröva olika konkreta åtgärder för alt påskyndautbyggnaden av framför allt heldagsomsorgen i de kommuner som för närvande haruppenbara svårigheter med utbyggnadstakten. Till åtgärder som bör prövas hörinsatser för att ta bort administrativa, tekniska eller organisatoriska hinderi kommunerna, skapa snabbare beslutsprocesser i kommunerna, decentralisera ansvaroch befogenheter samt insatser för att utveckla de alternativa barnomsorgsformerna.Olika möjligheter för att effektivare utnyttja barnomsorgens resurser börprövas. Gruppens arbete skall slutföras . Regeringen avser attpresentera ett förslag till ny kommunallag. 1989/90:150 sombaseras på kommunallagskommitténs arbete syftar till alt ge kommuner Bilaga1 och landsting stor frihet att välja lämpliga organisationsformer och att utvecklaändamålsenliga former för ekonomisk styrning och förvaltning. Regeringenoch de båda kommunförbunden är ense om behoven att öka effektiviteten ochproduktiviteten i den kommunala verksamheten. En produktivitetsökning på 2 %per år är en rimlig och nödvändig målsättning för den kommunala sektorn somhelhet. Ett gemensamt arbete kommer att bedrivas för att dels belysa hurtillgänglig information kan användas för att beskriva utvecklingen avproduktivitet och effektivitet, dels stimulera utvecklingen av uppföljnings-och utvärderingssystem. Åveninom den statliga verksamheten måste en successiv förbättring avproduktiviteten åstadkommas. Statsmakterna bör bidra till en sådan utvecklinggenom att skapa förutsättningar för myndigheterna att åstadkomma en effektivresursanvändning och att tillhandahålla resurser till slöd åt myndigheterna.Ett sådant arbete pågån 1syfte all förbättra stödet till myndigheterna har regeringen utsett en särskildutredare som skall se över de s k stabsmyndigheterna. Omläggningen avbudgetprocessen och en mer utvecklad styrning ökar möjligheterna att ta hänsyntill skilda utgångslägen och förutsättningar för förbättringar av effektivitetoch produktivitet i olika statliga verksamheten Enresullatorienterad styrning förutsätter goda uppföljnings- och utvärderingsmetodenÖkad uppmärksamhet måste därför nu också ägnas ål att utveckla bl.a.resuliatmått och redovisningsmodellen Prop.1989/90:150 Bilaga 1 1 Statsbu(dgeten budgetåren 1989/90 och 1990/91 Vidberäkning av statsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs om denekonomiska utvecklingen av stor betydelse. () har lämnaten beräkning av statsbudgetens inkomsten En sammanfattning av beräkningen börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.3. De antaganden som RRVräknat med redovisas i tabell 1. Under slutskedet i arbetet med den revideradenationalbudgeten har en delvis ny bedömning av den ekonomiska utvecklingengjorts. Med anledning härav räknar jag nu med andra antaganden, vilka ocksåframgår av tabell 1. Iövrigt finns ingen anledning att avvika från RRV:s beräkningsförutsätt-ningan 3,2' 1RRV:s beräkningar avseende /90 (statsbudgetens inkomster ochutgifter) och 1990/91 (statsbudgetens inkomster) har verket tagit hänsyn tillbeslut som fattat före . RRV har även beaktat förslagfrån regeringen . Jag har för egen del beaktat även deriksdagsbeslut som fattats under återstoden av mars samt de förslag frånregeringen som lagts fram . I några fall har jag även beaktatförslag som lagts fram efter . Det får ankomma på riksdagensfinansutskott att göra justeringar för ytterligare förändringar som ej kunnatbeaktas. 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1989/90 RRV:ssenaste beräkningar av budgetutfallet för /90 utgörs av verkels budgetprognos nr 5 från . Beräkningarna av in komsterna för /90 redovisas också i verkets inkomstberäk ning. I sin inkomstberäkning har RRV för /90beräknat inkomsterna till 411 066 milj. kn Medanledning av ny information och vad jag anfört om den ekonomiska utvecklingenräknar jag upp inkomsterna med sammanlagt 551 milj. kn Fördelningen över inkomsttitlarnaframgår av tabell 2. Prop.1989/90:150 Bilaga 1 Ändringar i RRV:s beräkningar av statsbudgetens /90 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto - 4 857 000 1251 Övriga socialavgiften netto - 5 468 000 RRV:s beräkningar föranleder i övrigt inte någon erinranfrån min sida. Sammanlaget medför justeringarna av RRV:s beräkningar /90 en ökning av inkomsterna med 551 milj. kn lill 411 617 milj.kn 1 statsbudgeten för innevarande budgetår uppgår utgifternalill 386 268 milj. kn RRV har i sin prognos beräknat de totala utgifterna till394 595 milj. kn Verket har beaktat beslut om och förslag till anslag påtilläggsbudget om sammanlagt 3 669 milj. kn Belastningen på ulgiftsanslagenexkl. statsskuldräntor beräknas utöver tilläggsbudget minska med 142 milj. knTillsammans gör delta att utgifterna exkl. slatsskuldräntor prognosticeras till331 795 milj. kn /90. RRV har beräknat utgifterna för statsskuldräntorna till62,för /90. Jag delar RRV:s bedömning. Tabell 3 Räntor på statsskulden /90 Räntor påinhemska lån m.m. Räntor pä utländska lån Valutaförlusten netto När det gäller den beräknade belastningen under övrigaanslag räknar jag Prop. 1989/90:150 upp Prisreglerande åtgärder påjordbrtikets område med 150 milj. kr.. För- Bilaga 1 läggningskostnader med425 milj. kn och Räntebidrag m.m. med 1 130 milj. kn Enligt RRV kommer de toiala anslagsbehållningarna påreservationsanslag under innevarande budgetår att öka med 1 066 milj. kn föratt uppgå till 27 157 milj. kn Jag delar RRV:s bedömning, som bl.a. baseras påuppgifter från de ansvariga myndigheterna. I tabell 4 redovisas utvecklingen avanslagsbehållningarna mellan budgetåren 1988/89 och 1989/90. Tabell 4 Anslagsbehållningarna vid utgången avbudgetåren 1988/89 och 1989/90 7,7 5,8 5,9 0,9 2,5 3,3 8,2 6,1 6,0 1,8 Enligt RRV:s och min egen bedömning kommer utnyttjandet avrörliga krediter att netto vara oförändrat under /90. Jag vill också nämna att RRV för Tillkommandeutgiftsbehov, netto tar upp 1 500 milj. kn Jag har inga invändningar mol RRV:sberäkning. Sammantaget räknar jag därmed med alt utgifterna /90 kommer att uppgå till 396 300 milj. kn Beräkningarnasammanfattas i tabell 5. Tabell 5 Statsutgifterna /90 därav: förändring i anslagsbehållningar Ändrad disposition av rörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, 9 000 386 268 1 500 394 595 1 500 396 300 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1990/91 RRV beräknar statsbudgetens lotala inkomster till 414 881milj. kn för bud /91. I det följande redovisas de förändringar av RRV:s beräk ningar som jag funnit nödvändiga. 41 Till följd av ny information räknar jag ned inkomsttiteln inkomstskatt med 531 milj. kn Vidare räknar jag nedinkomsttiteln iunrfw/ca Prop. 1989/90:150 personers inkomstskatt med 1 125milj. kn med anledning av att det i prop. Bilaga 1 1989/90:110 om reformeradinkomst- och företagsbeskattning föreslås att intäkterna från avskattning avföretagens reserver tillförs för amortering av statsskulden. 1 enlighet med vad jag anfört ovan om den ekonomiskautvecklingen räknar jag ned inkomsttiteln med 124 milj. kn,inkomsttiteln , netto med 556 milj kn, inkomsttitelnBarnomsorgsavgift med 36 milj. kn, . kn, , netto med 12 milj. kn,inkomsttiteln av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsverkel ocharbetsmiljöinstitutets verksamhet med 32 milj. kr. och inkomsttiteln med 5 milj. kn Med anledning av de förslag som jag avser allframföra beträffande bl.a. mervärdeskatten och vad jag ovan anfört om denprivala konsumtionen räknar jag upp inkomsttiteln med 8700 milj.kn Vidare tar jag, med anledning av förslag , upp en nyinkomsttitel, . med 3 250 milj. kr. Sammantaget innebär dessajusteringar all jag beräknar de sammanlagda inkomsterna för /91till 424405 milj. kr. Förändringarna i förhållande till RRV:s beräkningar framgårav tabell 6. Tabell 6 Ändringar i RRV:s beräkningar avstatsbudgetens inkomster /91 RRV;s beräkning 1111 Fvsiska personers inkomstskatt 1121 Juridiska personers inkomstskatt 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto - 6 649 000 1251 Övriga socialavgifter, netto - 6 915 000 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter till Avslutningsvis vill jag redovisa förändringarna iindelningen av statsbudgetens inkomstsida i förslaget till statsbudget /91 (tabell 7). Tabell 7 Förslag till förändringar i uppställningen avstatsbudgetens inkomster /91 1122 Avskattning av företagens reserver Ny inkomsttitel 1291 Särskild löneskatt Ny inkomsttitel 1511 Avräkningsskatt Ny inkomsttitel 1482 Tillfällig regionalinvesteringsskatt Namnändring 1 det slutliga förslaget till statsbudget för budgetåret1990/91 uppgåi- utgif- ° terna till424927 milj. kn 1 årets budgetproposition upptogs utgifterna /91 lill 408 256 milj. kn Av detla belopp svarade minskadeanslagsbehållningar, ökad disposition av rörliga krediter och beräknattillkommande utgiftsbehov, netto för 10 000 milj. kn Ulgiftsanslagen exkl.slatsskuldräntor uppgick lill 342 256 milj. kn Sedan förelades budgetpropositionen har dels etlantal propositioner innebärande anslagsförändringar förelagts , delsriksdagen beslutat om elt antal anslag som föreslogs i budgetpropositionen. Omriksdagen bifaller förslagen i propositionerna ökar de samlade utgiftsanslagenmed ca 22 171 milj. kn Att utgiftsanslagen ökar beror främst på att den ekonomiskautvecklingen med bl.a. kraftigt höjt ränteläge medför ökade utgifter för räntorpå statsskulden, bostadssubventioner m.m. Beloppet inkluderar även deanslagsförändringar i förhållande lill budgetpropositionen som beslutals avriksdagen. I samband med min beräkning av anslagskonsekvenserna har jag låtitupprätta en specifikation över föreslagna och i förekommande fall beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen.Denna specifikation (bil. 1.5) täcker i princip perioden t.o.m. samtvad som föreslås i kompleiteringspropositionen. Anslaget Rätttor på statsskulden tn.m. upptogs ibudgetpropositionen för /91 med etl till 56 000 milj. knberäknat belopp. Belastningen på delta anslag är beroende av den ackumuleradestatsskulden under det budgetår för vilket anslaget anvisas och av räntenivåninom och utom landet samt av bokföringsmässiga valutadifferenser på grund avändrade växelkurser vid omsättning eller återbetalning av utlandslån. Enberäkning av ger vid handen att utgifterna för räntor påstatsskulden torde bli högre än vad som beräknades ibudgetpropositionen. Den inhemska räntekostnaden beräknas nu bli ca 4 800milj. kn högre främst lill följd av del högre ränteläget. väntaskostnaden för utländska lån minska med 800 milj. kn Förslag till inkomst- ochutgiftss-lal för anslaget Räntor på statsskulden m.m. framgår av bilaga 1.4.Anslaget bör i enlighet med förslaget föras upp på statsbudgeten för budgetåret1990/91 med 60 miljarder kronon Tabell 8 Räntor på statsskulden /91 Räntor på inhemska lån m.m. 52,3 Räntor påutländska län 7,2 Sammantaget innebär detta att jag beräknar statsbudgetensutgiftsanslag för /91 till sammanlagt 424927 milj. kn 43 1 syfte alt få en så långt möjligt rättvisande bild avhela belastningen på Prop. 1989/90:150 statsbudgeten beräknas, utöverutgiftsanslagen, på statsbudgetens utgifts- Bilaga 1 sida även medel förförändringar i anslagsbehållningar, ändrad disposition av rörliga krediter ochberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto. I budgetpropositionen beräknades förbrukningen avanslagsbehållningar komma all uppgå lill 1 500 milj. kr. netlo, budgetåret1990/91. 1989/90:88 föreslås all en infrastmkturfond för investeringari järnvägs- och kollektivtrafik inrättas genom att ett engångsbelopp på 5 000milj. kn anvisas via ett reservationsanslag på statsbudgeten för budgetåret1990/91. Fonden föreslås få användas först när det är lämpligt urstabiliseringspolitisk synpunkt. Mol den bakgrunden förutses inle någotianspråktagande av fonden under /91. De anslagsförändringar somdärutöver föreslagits i propositioner som lagts eflerbudgetpropositionen motiverar inte någon ändring av den beräkning som gjordes ibudgetpropositionen. Anslagsbehållningarna beräknas således öka med 3 500milj. kn under /91. Budgelutfallei, och därmed statens upplåningsbehov, hartidigare påverkats av förändringar i utnyttjandet av rörliga krediter hosriksgäldskontoret. Sådana krediter har enligt beslut ställts tillförfogande för vissa affärsverk, myndigheter och bolag. Mot bakgrund av attalltmer av statlig utlåning undantagits från statsbudgetens utgiftssida avserjag att förorda att förändringar i rörliga krediter från och /91 inte redovisas som en del av statsbudgeten. I syfte att förslaget till statsbudget så långt sommöjligt skall visa en realistisk budgetbelastning förs på budgetensutgiftssida upp posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Vidberäkningen av denna post görs en uppskattning av sådana utgifts- ochinkomstförändringar som inte förts upp på något annal ställe i budgeten.Tillkommande utgiftsbehov uppskattas uppgå till 4 000 milj.kn I budgetpropositionen ingick i denna post bl.a.budgeteffekterna lill följd av särpropositioner som senare under riksmötetskulle komma alt föreläggas . Då dessa förslag numera föreligger harmedel i stället beräknats under berörda anslag och inkomstlillan Tabell 9 Statsutgifterna för /91 Ändrad disposition av rörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 4 000 424 927 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1989/90 och1990/91 Med hänvisning lill redovisningen i det föregåendeberäknas utfallet av statsbudgetens inkomster och utgifter för innevarandebudgetår och i förslaget till statsbudget för /91 enligt vad somframgår av tabellerna 10 och 11. Beräkningenav budgelutfallei för innevarande budgetår ger vid handen att budgelöverskottetblir lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Nuförutses ett överskott om ca 15,3 miljarder kronon Statsinkomsternaför /91 uppskattas nu till 424,4 miljarder kronon Utgifternaexkl. slatsskuldräntor beräknades i budgetpropositionen till 352,3 miljarderkronon beräknas utgifterna till 364,9 miljarder kronon Sammanfattningsvisinnebär beräkningarna att budgetunderskottet för /91 ökar med0,till jämfört med beräkningarna ibudgetpropositionen. Förändringarna av inkomsterna och utgifterna i förslagettill statsbudget för /91 sedan budgetpropositionen har jag ävenlåtit sammanställa i en specifikation som bör bifogas till regeringsprotokoUeti detta ärende (bil. Tabell 10 Utvecklingen av statsbudgetens saldobudgetåren 1988/89-1989/90 1989/90:150 Bilaga 1 Inkomster 367,7 Utgifter exkl. statsskuldsräntor 296,4 Statsskuldsräntor 53,2 Tabell 11 Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren 1988/89-1990/91 Budget- Nybe-propo- räkning sitionen Frånutfall Från ny be- 1988/89 till räkning 1989/90 ny beräkning till ny beräkning 1989/90 1990/91 statsskuldsräntor 352,3 364,9 Statsskuldsräntor 56,0 60,0 -0,4 -0,5 Den underliggande utvecklingen av statsbudgetens saldoerhålls om det redovisade saldot korrigeras för effekter som är av tillfälligart eller hänger samman med ändringar i redovisningsprinciperna. Det börbetonas alt det ofta är en bedömningsfråga om en enskild post skallbetraktas som en regul- Prop. 1989/90:150 jär inkomst/utgift eller som enextraordinär effekt. Trots alt avgränsningarna Bilaga 1 i de enskilda falleninte är helt självklara anser jag det ändå angelägel att redovisa en beräkningdär de extraordinära effekterna exkluderats så att statsbudgetens underliggandeutveckling klargörs. På inkomstsidan har följande effekter betraktats somextraordinära vid framräkning av det underliggande budgetsaidol: - vissaengångsvisa höjningar/sänkningar av skatter eller avgifler - tillfälligaextra inleveranser från affärsverk lill statsbudgeten - utförsäljningav statlig egendom - utförsäljningav beredskapslager av olja. På utgiftssidan har följande effekter beaktats vidframräkning av det underliggande budgetsaldot: - valutaförluster/vinstersom uppslår vid amortering av statens utlandslån - renabudgetavlaslningar, som t.ex. att kostnaderna för byggnadsstyrelsensinvesteringar fno.m. /91 inle belastar statsbudgeten - vidare attvissa affärsverk finansierar sina investeringar genom lån på kredilmarknadeneller direkt i riksgäldskontorel i stället för som tidigare över anslag påstatsbudgeten. Tabell 12 visar statsbudgetens underliggande utvecklingunder perioden /89-1990/91. Tabell 12 Underliggande budgetsaldo för budgetåren1988/89-1990/91 Miljarder kn, löpande pnser Underliggande budgetsaldo Andel av BNP (%) -1,1 -0,1 3 Statens lånebehov och statsskuldens förändring Det är vid en finansiell analys av intresse att studerahur likviditeten i ekonomin påverkas av statens inkomster och utgiften Statenslånebehov bestäms dels av budgetutfallet och vissa kassamässiga korrigeringarav detta, dels av vissa inkomster och utgifter (utanför budgeten) påstatsverkets och checkräkningar i . Statsskuldens förändring bestäms av statens lånebehov samtav de skulddispositioner som gör Med det av RRV redovisade budgetsaldot som utgångspunktkrävs således en del justeringar för att erhålla statens lånebehov ochstatsskuldens förändring. I det följande redovisas kortfattat hur dessabegrepp är relaterade till varandra. Det redovisade budgetsaldot utgör utgångspunkt förkalkylen. Korrigeringar görs då det förekommer skillnader mellan när transaktio- " nerbokförs i myndigheternas redovisning och när de registreras på statsver- Prop. 1989/90:150 kets checkräkning. Sådana skillnader uppstår dels genom attinkomster och Bilaga 1 utgifter bokförs än motsvarandebetalningar, dels ge nom att vissa transaktioner inte bokförs mot budgeten. Dentillfälliga arbelsmiljöavgiften, som infördes , över förs lill . Detla innebär att skatten inte påver kar budgetulfallet. Den har däremot medfört en tillfällig minskning av sta tens lånebehov. Motsvarande gäller för det tillfälliga obligatoriska sparandet som infördes . Beträffandearbelsmiljöavgiften kommer denna fno.m. ej längre att tillförasriksgäldskontoret utan överföras direkt till arbetslivsfonden. De vid junimånads utgång ackumulerade medlen, ca , kommer då attflyttas över till fonden. En del av statens kreditgivning går via ochredovisas inle på statsbudgeten. Exempel på detta är vissa krediter till destatliga affärsverken. Dessa krediter måste dock finansieras via statligupplåning. Genom en summering av posterna 1-4 erhålls statens lånebehov. Statsskuldensförändring påverkas därutöver av transaktioner av dispositiv karaktär somriksgäldskontoret gön Skulddispositioner utgörs t.ex av uppköp av statsobligationer, utbetalningarav förskott för inlösen av obligationer och premieobligationsvinster samttillfälliga bokföringstransaktioner som påverkar statsskuldens storiek. Genom alt skulddispositioner läggs till statens lånebehov erhållsstatsskuldens förändring. Tabell 13 Statenslånebehov (netto) och statsskuldens förändring budgetåren 1988/89-1990/91 -0,5 -0,6 -14,6 -19,0 -23,0 'Negativatal innebär minskning av statsskulden. Liksomföregående år bör utfärda bemyndigande för regeringen enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning. 4.1 Redovisning av statens garantiåtaganden I1990 års budgetproposition redovisades alt statens garantiåtaganden per den 1juli uppgick lill ca 165,3 miljarder kn Regeringen har därefterlagt fram förslag till som berör omfattningen av statliga garantiåtaganden.Förslagen redovisas i tabell 14. Därutöver har regeringen medgett attTeleverket får teckna garantier för upp till elt belopp av 14000 milj. kn, en ökning med 1 500 milj. kr. Statens samlade garantiåtagandekommer därmed alt uppgå lill ca . Tabell 14 Föreslagna förändringar av ramar för statUgtgarantiåtagande som redovisades i prop. 1989/90:100 Bil. Prop.1989/90:150 Bilaga 1 -(- 50 Mitt förslag:Lånegarantier som meddelats enligt vissa, numera upphävda, författningar omekonomiskt stöd inom jordbrukels område och som fortfarande löper skallbeläggas med avgift. Avgifi skall betalas första gången för /91och beräknas på kapitalskulden per . Skälen för mitt förslag: Ienlighet med vad som anfördes i kompletterings-propositionen för budgetåret1988/89 har beslutat att belägga vissa statliga garantier med avgift. Beslutet motiverades avregeringens vid olika tillfällen uttalade mening att den tidigare avgiftsfriakreditgaranligivningen m.m., som inneburilen netto-utgift för staten, bordebära sina egna kostnaden 1 syfte att få verksamhetens inkomster att läcka dessutgifter föreslogs att en avgift skulle tas ut (prop. 1987/88:150, bil 1, s.57). hade tidigare uttalat sitt stöd för regeringens uppfattning (set. ex. FiU 1986/87:10, s. 68). Ikompletleringsproposilionen lades sålunda fram ell förslag om avgiftsbeläggning.Vad gällde garantier som beviljades skulle avgift tas ut med stöd aven förordning om statligt slöd till näringslivet. Sedan godkäntriktlinjerna för stödet till näringslivet (FiU 1987/88:31, rskr. 399) utfärdaderegeringen förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet. Sedanriksdagen i bifallit regeringens förslag om avgiftsbeläggning av Prop. 1989/90:150redan lämnade garantier utfärdades lagen (1988:777) om avgifter för vissa Bilaga 1 statliga garantier och förordningen (1988:778) om avgifter för vissastatliga garantien Den förfallningslekniska lösningen av frågan innebar altlagen gjordes till-lämplig på statliga garantier som lämnats avgiftsfritt föreden för lån och krediter med slöd av författningar som räknas upp ien särskild bilaga till lagen (1 §). I 2 § anges att avgift skall utgå, beräknad på denutestående garanterade kapitalskulden per varje ån I 3 § bemyndigasregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att lämna närmareföreskrifter om tid och sätt för betalningen. I nyssnämnda förordning bestämde regeringen avgiftssatsentill en procent och bemyndigade riksrevisionsverkel att meddela föreskrifter omlid och sätt för betalningen. Lagen trädde i kraft och avgifter skullebetalas första gången för /91 beträffande i bilagan uppräknadestödförfalt-ningar som var hänförliga till jordbrukets område och beräknas påden utestående garanterade kapitalskulden per . Bilagan innehåller en uppräkning av i allt 17författningan Några av dessa har upphört att gälla och har ersatts av andrastödförfaltningan Dock kan de upphävda författningarna ha fortsatt att gällaövergångsvis för lån och garantier som meddelats före upphävandet och som ännuinte är slutreglerade.