prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Utvärderingen visar atl en väsentlig uppbyggnad av kompelens ochresurser för utveckling av mikroelektronik-komponenter har skett. Kretsen avförelag som kunnat nyttiggöra sig resultaten har dock varit begränsad. En närmareredovisning av utvärderingen lämnas i regeringens proposition omnäringspolitik (1989/90:88). Ävenpå området informationsteknologi finns ett nationellt program (IT-programmet).Del startades och är under genomförande. En utvärdering av programmetsplanering och start har genomförts. Inriktningen av verksamheten och denorganisatoriska formen för dess genomförande har fåll goda vitsord. En närmareredovisning av utvärderingen lämnas i regeringens proposition om näringspolitik(prop. 1989/90:88). Dessabåda utvärderingar visar också all samlade nationella program i vissa fall kanvara en myckel eflFektiv genomförandeform. STUhar på regeringens uppdrag gjort en sammanställning av drygt 80 utvärderingarav olika delar av verksamheten under 1980-lalel. Resultaten från utvärderingarger möjlighet atl bedöma eflFektivitelen i några av de stödformer STUutnyttjar. I korthet kan följande iakttagelser noteras. Ramprogrammenför kunskapsutveckling inom STU:s program Ny kunskap får i 13 fall av 19 högtbetyg vad avser vetenskaplig kvalitet. Kritiska synpunkter på ramprogrammen ärför liten bredd i enskilda program och bristande kontakt mellan medverkandeforskningsgmpper. Hälftenav 27 insatsområden inom STU:s program Ny teknik har utvärderats. Insatsområdenär enligt utvärderingar en stödform som är särskilt effektiv då problem inomell tekniskt väldefinierat område skall bearbetas. Utvärderingar av tolvkollektiva forskningsprogram inom STU:s program Ny teknik visar alt kvalitetenär bra eller mycket bra i flertalet fall. 1 elva fall påvisar utvärderingarnaall engagerade industrikollektiv utnyttjar eller planerar all utnyttjaresultaten från forskningsprogrammen i väsentlig utsträckning. 21.1.5 Regeringensförslag i huvuddrag Regeringenframlägger nu förslag med syfte att vitalisera den tekniska forskningen genomresurstillskott, omfördelningar och vissa organisatoriska förändringar.Förslagen är avsedda all skapa underlag både för tillväxt inom svensk industrioch för åtgärder inom prioriterade områden, bl. a. miljöpolitiken. Behov,förutsättningar och motiv för den tekniska forskningen har redovisats påell övergripande plan. förvarje förslag under resp. anslag. Fyra förslag avser insatser inom breda Prop. 1989/90:90 teknikområden. Tre andra förslag gäller särskilda insatser på avgränsade Avsnitt 21 teknikområden. Regeringensförslag innebär i korthet följande: - STUbör koncentrera sina resurser för forskningsstöd mol riktad teknisk gmndforskning och mol tillämpad teknisk forskning. Prioriterade om råden bör vara informationsteknik inkl. mikroelektronik, verkstadstek nik, materialteknik, bioteknik och medicinsk leknik. Enkraftfull satsning bör ske på ren gmndforskning på del tekniska området. () bör inrättas. Forskningsstödet bör fördelas med projektinnehållels vetenskapliga kvalitet och projeklgenomförarens forskningskompetens som urvalskri terier. Till forskningsrådets anslag bör överföras de medel som STU disponerat för sin forskningsrådsfunktion (STUF) jämte andra medel från STU och ett antal seklorsorgan. Detta kommer all innebära all forskningsrådsslödd till gmndforskning på det tekniska området kom mer att mer än fyrdubblas . - Enförstärkning av stödd lill svenskt dellagande i EG:s ramprogram för forskning och utveckling bör ske genom det särskilda anslaget för detta ändamål. Ellutökat stöd lill svensk rymdverksamhet bör anvisas. Större delen därav bör i enlighet med tidigare beslut avsällas för medver kan i det europeiska rymdsamarbetet och dess tre stora program för en ny lyftrakd (5), en bemannad rymdfarkost () och en europeisk dd () i en internationell, bemannad rymdstation. Materialområdet är föremål för myckel stort intresse internationellt.Del anses ha en nyckelroll för den tillverkande industrin. Ett flertal ländergenomför särskilda FoU-program. Hillills har den svenska forskningen påmaterialområdet haft tyngdpunkten på konventionella material och problemenkring framställningen av dessa. Del motiverar att en särskild satsning nu börgöras på forskning som bearbetar problemställningarna på materialområdet mednya och tvärvetenskapliga metoder. Insatsen planeras bli genomförd avkonsortier skapade av forskare från flera olika högskoleinstitutioner ochforskningsinstitut. Stöd lill konsortiernas verksamheter bör utgå samordnatfrån STU och naturvetenskapliga forskningsrådet. Regeringenprioriterar de miljöpolitiska målen. För all på dt initierat och kompetent sättkunna styra miljöarbetet måste statsmakterna förfoga över den bästamiljölekniska kunskap som går alt uppbringa. Denna kunskap blir oekså i siggränssällande för de krav som kan ställas inom olika samhällssektorer, när detgäller begränsningar av belastningar på miljön. En satsning på miljölekniskforskning bör genomföras som ell nationellt program och handhas av ellsärskilt inrättat programråd. Erfarenheterna från nationella program inom områdenamikroelektronik och informationsteknologi skall utnyttjas. Programrådet böräven anförtros ansvaret för genomförande av en särskild satsning påavfallsleknisk forskning specificerad under avsnitt. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) är en kunskapsinlensiv organi- 407 SGU:s verksamhetbygger på kvalificerad tolkning och bearbetning på vetenskaplig gmnd avinsamlade geovdenskapliga dala. Verksamheten måste ständigt utvecklas ochanpassas lill nya och förändrade behov i samhället. Detta kräver fortlöpandekompetensutveckling av personalen, möjligheter all följa forskning ochutveckling inom det geovdenskapliga området både i och intemationelltsaml ett egel tillämpat främst geovetenskapligt FoU-arbete vid SGU. SGU bör fåvissa medel för all stödja geovelenskaplig forskning. 1989/90:90Avsnitt 21 Industridep. 1989/90:100 (bil. 14 s.50) har regeringen föreslagit all, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /91 under angivnaanslagsmbriker beräkna följande belopp. F1.Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling . Styrelsen för tekniskutveckling: Europeisktforsknings-och utvecklingssamarbete 16000000kr. Regeringenlar nu upp dessa frågor saml fyra nya anslag. Forskning för ett avfallssnåll samhälle: geologiska undersökning: forskning 1990/91 Nytt anslag(förslag) Sverigesgeologiska undersökning (SGU) har i sin anslagsframställning för budgetåret1990/91 lämnat förslag avseende geovelenskaplig forskning för budgetåren1990/91 - 1992/93. SGU framhåller bl.a. alt användningen av geovetenskapligadata och Miljövård,samhällsplanering och naturresurshanlering är områden där behoven ökar särskiltstarkt. SGU framhåller vidare allverket har särskilda forskningsuppgifter. Som central förvaltningsmyndighet förfrågor som rör landels geologiska beskaffenhet har SGU ett ansvar för denriktade geovetenskapliga gmndforskningen och den tillämpade forskningen inomdel geovelenskapliga området. SGU är i sin verksamhet beroende av den forskningsom bedrivs inom området såväl intemt som vid universitet och högskolor. Den geovetenskapligaforskningen och dess resultat är av stor betydelse för miljövårdsforskningenoch miljövården. SGU anser all en möjlighet all planera och genomföra riktadgeovelenskaplig gmndforskning och tillämpad forskning enligt en långsiktigforskningsplan skulle ge ett bättre utbyte av insatta resurser inte enbart förSGU:s verksamhet ulan även för miljövårdsforskningen och miljövården. finns inga särskildaresurser anvisade för alt systematiskt stödja riktad geovelenskapliggmndforskning eller tillämpad geovelenskaplig forskning. Del finns heller ingenmyndighet eller organisation som i likhet med t. ex. STU på deltekniskt-velenskapliga området, på miljöområdet ochfiskeristyrdsen på fiskeområdd, som har lill uppgift atl systematiskt ochlångsiktigt bygga upp kunskapen inom det geovetenskapliga området. Medel försådana ändamål är, enligt SGU:s uppfattning, angelägna för att åstadkomma enviktig kunskapsuppbyggnad på vissa tillämpningsområden och som ett komplementtill naturvetenskapliga forskningsrådets resurser och uppgifter. SGU anser mol dennabakgmnd det motiverat atl SGU tilldelas uppgifter all stödja riktadgeovelenskaplig gmndforskning och tillämpad geovelenskaplig forskning och altmedel anvisas för delta ändamål. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. Regeringendelar uppfattningen all det finns behov av ell forskningsfinansierande organför riktad geovelenskaplig gmndforskning och tillämpad geovelenskapligforskning. SGU har ett övergripande ansvar inom det geovetenskapliga området.Vi finner det därför naturligt atl SGU får lill uppgift all stödja riktadgeovelenskaplig gmndforskning och tillämpad geovelenskaplig forskning. SGU börsvara för formulering av övergripande mål för denna forskning. Regeringen anser all SGUbör få särskilda medel för alt stödja denna forskning. Medlen bör användasfrämst för sådan FoU som antingen kan behovsidentifieras inom SGU eller som kananses vara av vikt för SGU:s verksamhet. SGU bör fördela forskningsmedlen eftersamråd med i första hand naturvetenskapliga forskningsrådet och berördauniversitet och högskolor. Forskningen bör främst ulföras vid universitet ochhögskolor. Med denna uppläggning får SGU möjligheter atl stimulera denlångsikliga geovetenskapliga forskningen i landet. skapasfömtsättningar för en naturlig och nära kontakt mellan mer tillämpad forskningoch gmndforskning inom del geovelenskapliga området. Ett nytt anslag bör förasupp på statsbudgeten under tolfte huvudtiteln . 1989/90:90 för /91 för geovelenskaplig forskning. Förriktad geovelenskaplig gmndforskning och tillämpad geovetenskap- Industridep. lig forskning beräknas ell medelsbehov om 3 milj. kr. Regeringen anser all anslaget för denna forskning bör höjasmed 1 milj. kr. 1991/92 och 1 milj. kr. 1992/93. Tilldel geovelenskapliga forskningsområdet hör bl. a. seismologisk forskning.Regeringen har i del föregående i samband med sin anmälan av anslaget för lillde malemalisk-nalurvetenskapliga fakultetema (avsnitt 17.2) redovisat sittförslag avseende det svenska seismologiska slalionsnä-lels fortsattaverksamhet. SGU bör inom ramen för förevarande anslag även kunna bekosta vissaFoU-insatser inom del seismologiska området. 1. atl lill Sverigesgeologiska undersökning: Geovelenskaplig forskning för /91anvisar dt reservationsanslag på , 2. all godkänner deriktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 somangetts. F. Teknisk utveckling m.m. Verksamhetenvid styrelsen för teknisk utveckling Styrelsenför teknisk utveckling (STU) är central förvaUningsmyndighel för statensinitiativ och stöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbetesaml planläggning och rådgivning inom området. STU:sfinansiella stöd kan lämnas i form av bidrag, lån eller utfästelse om stöd, s.k. projeklförsäkring. Stöd kan också ges i form av stipendier eller pris lilluppfinnare. Utöverfinansiellt stöd kan STU bistå med rådgivning och service. VidSTU tillämpas fr.o.m. /88 programbudgelering med följandeprogramindelning: STU:sprogramverksamhet finansieras under innevarande budgetår frånreservationsanslaget Fl.Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling. finansieras dessutom teknisk forskning, utvecklingsarbete,verksamhet inom området informationsförsörjning, samt vissin-novalionsverksamhel. Kostnaderför STU:s förvaltnings- och meddsförddande verksamhet 410 Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader. Stöd lill forsknings- ochutvecklingsarbete inom energiområdet lämnas av STU inom ramen förenergiforskningsprogrammel under innevarande budgetår från reservationsanslagetC 6. Energiforskning under miljö- och huvudtitel. Iavsnitt 21.2 redovisas energiforskningsprogrammel, inkl. de i STU:s verksamhetintegrerade delama. STU disponerar underinnevarande budgetår också vissa medd under anslaget F7. Europeiskt forsknings-och utvecklingssamarbete, Fl8. Industriell utveckling m. m. inominformalionsleknologiområdel (IT4) saml anslaget Bl 8. Åtgärder mothavsföroreningar under Qortonde huvudtiteln. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling 1988/89 Utgift 1989/90Anslag 1990/91 Förslag Underdenna anslagsmbrik anvisas medel till teknisk forskning och utveckling. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under detta anslag(milj. 1988/89 Utfall 1989/90 Budget' Program 1 Ny kunskap Program 2 Ny teknik Program 3 Nya produkter (Totalt STU) (790,9) (852,7) (853,0)2 Informationsförsörjnings-verksamhet Innovationsverksamhet Ofbrdelade medel Övrigt fbr särskilda insatser 5,7 5,0 14,1 0 Verksamhetsvolym/Summa kostnader Avgår finansiering utöver anslag Återbetalade projektmedel Ej utnyttjade projektmedel ' Inkl. integrerade energiforskningsinsatser. Varav 2 milj. kr. för ett kollektivforskningsinstitut förkvalitetsutveckling. Programverksamheten vidSTU m.fl. Prop. STU:sverksamhet är indelad i tre olika program. Inomprogrammet Ny kunskap görs insatser i form av ramprogram för tndustndep.kunskapsutveckling, stöd till enskilda projekt och genom . Programmets huvudsakliga inriktning är stöd lill riktadgrundforskning. Destörre samlade insatserna inom programmet Ny leknik sker i form av kolleklivforskning och insatsområden. Dessa programformer kännetecknas av en bredsamverkan mellan industrin och FoU-genomförande organ. Programmet har tillsyfte atl främst stödja tillämpad forskning och utveckling. ProgrammetNya produkter omfattar produktutveckling, teknikupphandling,småföretagsservice, innovalionsfrämjande åtgärder saml arbetstagarinitieradeprojekt (ATIP). STUkoncentrerar sina insatser lill prioriterade teknikområden där långsiktigasatsningar görs. Prioriterade teknikområden är för närvarande:Informationsteknik, bioteknik och biomedicinsk leknik, materialteknik ochverkstadsteknik. Dessa områden förbmkar ca 2/3 av medlen under programmen Nykunskap och Ny teknik. Andravikliga teknikområden är miljöteknik, processteknik,malerial-flödessyslem/farkoslleknik saml trä-lekoteknik. STUsvarar under budgetåren 1987/88-1989/90 för genomförandel av delen målinriktadforskning, IT3, inom det nationella informalionstekno-logiprogrammd(iT-programmd). Programdelen IT3 upphör under innevarande budgetår.Verksamheten inom IT3 har enligt den angivna målsättningen drivit denkontinuerliga kunskapsutvecklingen vid högskolor och forskningsinstitut framåtså all del vetenskapliga kunnandet utvecklas i enlighet med behoven inom denteknisk-industriella verksamheten på området. Medlen som har avsatts för IT3uppgår totalt lill 84,5 milj. kr. och har anvisats inom ramen för STU:sforskningsanslag. Under /90 är nivån 43milj.kr. STU har påuppdrag av regeringen redovisat hur medlen inom IT3 har utnyttjats och i vilkenutsträckning inteckningar för tiden efter har uppstått. Förslagfrån styrelsen för teknisk utveckling m. fl. STUhar i sin anslagsframställning /91 och i STU-perspektiv 1989 lämnatförslag till plan för verksamheten under de tre budgetåren 1990/91-1992/93. Somunderlag för anslagsberäkningama för treårsperioden har regeringen anmodat STUatl lämna tre förslag. avser oförändrad verksamhetsnivå, de övriga enökning resp. en minskning . STU har fömtom förslag på dessa nivåerockså lämnat ell som offensivt alternativ benämnt förslag vilket innebär enkraftigt ökad ambitionsnivå. 1 STU:s basallemativfullföljs långsikliga insatser av vilka många på- böijats . En del avslutas och prioriteringama riktas särskilt mol informationsteknik, bioteknik och biomedicinsk leknik, ma terialteknik, verkstadsteknik saml miljöteknik. Inomramen "Plus ", vilken innebär en medelsförstärkning med 70 milj.kr., görs ett antal punktvisa förstärkningar i linje med huvudinriktningen ochprioriteringarna inom oförändrad ram. STUföreslår i sitt offensiva förslag en ökning med 478 milj. kr. Fömtom de ibasallernalivet prioriterade områdena tillkommer här omfattande program inombioteknik och biomedicinsk leknik, en kraftig ökning av (), saml en omfattande satsning på internationellt samarbete. STU:sstöd till internationellt samarbete har en tyngdpunkt i , genom stödtill projekt som ryms inom EG:s ramprogram för FoU, EUREKA-samarbetet m.m. Andratyngdpunkter är samarbetet med Förenta Stater och . Enprojektgmpp för behandling av vissa innovationsfrågor har presenterat sinrapport. Denna innehåller en analys av nuläget och förslag lill vissa åtgärder.Förslagen har beretts i . ochSvenska Gmvindustriarbdarförbundel har inkommit med var sin skrivelse angåendeetl planerat samarbelsprojekl "Mineralteknik 2000" mdlan den svenskamineralindustrin och staten genom STU. Nationalkommitténför Svensk Kvalitet har föreslagit alt ett kollektivforskningsinslitut förkvalitetsutveckling inrättas. , sombeslår av företrädare för näringsliv och myndigheter, har hos regeringenbegärt att få träffa avtal om verksamheten för det nya institutet. Göieborgskommunstyrelse samt kommunstyrelsens ordförande m. fl. i har iskrivelser till regeringen tagit upp frågan om lokaliseringen avkvaliletsinslilulet. 1989/90:90Avsnitt 21 Industridep. STU:sanslagsframställning för /91 och plan för verksamheten 1990/91 1992/93 saml rapporten frånprojektgruppen för innovationsfrågor har remissbehandlats. Remissinstansernahar koncentrerat sig på de delar som närmast berör deras egen verksamhet ochsåledes var och en gjort sill urval av frågeställningar. 1 stort anslutersig de flesta remissinstanserna, i de delar som besvarats, lill de av STUgjorda prioriteringarna. Flera av remissinstanserna pekar på viklen av ettförstärkt tekniskt forskningsråd. par förordar dessutom ell friståendesådant råd. En remissammanställning finns tillgänglig på industridepartementet. Tekniskforskning och utveckling är av grundläggande betydelse för industriellutveckling och förnyelse. Det är mycket viktigt att denna utvecklingleder mol miljövänliga produkter och processer. Genom sina insatser inom dessaområden utgör STU ett viktigt industripolitiskt instrument i del medellångaoch långa tidsperspektivet. Förden verksamhet som finansieras över anslaget Fl. Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling beräknas ett medelsbehov om 818,8milj. för /91. Regeringen kommer dessutom att föreslå allriksdagen godkänner att 800,8 milj. kr. resp. 768.8 milj.kr. före prisomräkningdisponeras för samma verksamhet avseende teknisk forskning och utveckling underbudgetåren 1991/92 och 1992/93. Härav har 3 milj. kr. beräknats för särskildainsatser inom träforskningen /93. Ovanstående belopp redovisaranslagels storlek sedan nedanstående omprioriteringar gjorts. Omprioriteringarhar gjorts från detta anslag med 32 milj. kr. vilket utgör de medel somberäknats för () saml med 9milj.kr. budgetåret1990/91, med ytteriigare 18milj.kr. /92 och ytteriigare 35milj. Medlen är avsedda för del teknikvetenskapligaforskningsråd (TFR) som regeringen nedan föreslår skall inrättas. /90 har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av riksdagenbemyndigats alt godkänna avtal och beslut som rör stöd lill teknisk forskningoch utveckling och industriellt utvecklingsarbete m.m. vilka innebär åtagandenför flera budgetår. Även under /91 bör STU ha möjlighet att fördelar av sin verksamhet göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattarlångsiktiga ramprogram och insatsområden under en femårig planeringsperiod. Medhänsyn till den treåriga budgetramen krävs inte något bemyndigande för denärmaste tre åren. Etl sådant behövs däremoi för de därpå följande två åren.Regeringen föreslår atl bemyndigar regeringen atl under budgetåret1990/91 få fatta beslut om stöd lill teknisk forskning och utveckling, sominberäknat löpande avtal och beslut, innebärande åtaganden om högst 287 milj.kr. under /94 och högst 246 milj. kr. kommer alt ta över vissa delar av STU:s stöd lillgrundforskningen, bl. a. den verksamhet som bedrivs av STUF. STU bör även ifortsättningen sträva efter all hålla en viss del av resurserna underprogrammet Ny kunskap fria utanför ramprogrammen för kunskapsutveckling. Förden kommande treårsperioden bör denna andel uppgå lill minst 1/3 av resursernai programmet. Det nationellamikroelektronikprogrammet (NMP) avslutas under /90. Programmethar bl.a. lett lill en omfattande nationell kunskapsuppbyggnad inommikrodektronikområdel. Någon direkt fortsättning genom ett nytt program kommerej all initieras. Delen IT3, målinriktadforskning, inom IT-programmet upphör i och med utgången av /90.I takt med att utvecklingsprojekt beslutade inom delen IT4, industriellutveckling, genomförs bör inom STU:s forskningsanslag, som för närvarandeinrymmer IT3-medlen, utrymme beredas för atl fullfölja den tekniska forskningsom behövs för att föra resultat från IT-programmet vidare mol praktisktutnyttjande. Som exempel på forskningsområden av delta slag kan nämnasdellagande i de europeiska samarbdsprojeklen inom trafik- ochtelekommunikationsområdena. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. Avlalsbundenkollekliv forskning som redovisas under programmet Ny teknik erhåller169milj.kr. från STU /90. Motsvarande industrifinansieringuppgår lill 223 milj. kr. Volymen beräknas vara ungefär oförändrad /91. Inom STU:s program förenergiforskning föreslår vi alt delar av den gmndläggande forskningen övertasav det föreslagna teknikvetenskapliga forskningsrådet. Kopplingen mellanenergi- och miljöteknisk FoU kommer all särskilt beaktas i STU:sprogramarbete. STU skall i all sin FoU-verksamhet medverka till atlmiljöaspekter och miljökonsekvenser blir beaktade och redovisade 1 treårsprogrammet somriksdagen lade fast behandlades bland intemationella frågor behovetav en ökad satsning på projekt som utförs i europeiskt samarbete, exempelvisinom ramen för EG:s FoU-program, EUREKA etc. Regeringen anser atl STU börbeakta de möjligheter som öppnats för svensk medverkan i EG:s ramprogramför forskning och utveckling. Vi har erfarit all STU planerar insatser inomden egna resursramen på minsl oförändrad nivå. Vi återkommer senare underanslag F7. lill frågan om ytterligare stöd för all främja europeiskt forsknings-och utvecklingssamarbete. Utvecklingeni väntas leda till ökad aktivitet bl.a. inom ramen för de s.k.blandkommissionema, inom vilka STU har samordningsansvaret förtekniskt-vetenskapligl samarbete. Asienförväntas även förbli ell teknikintensivl område. intarhärvid en ledande ställning, men utvecklingen i bl. a. visar, atl ävenandra länder inom området är på frammarsch. För svensk del gäller det att bådeoptimalt utnyttja resultaten av tidigare kontakt- och samarbdssalsningar ochall få fotfäste för svenska intressen i framlida teknikledande länder.Regeringen anser all STU bör fortsätta sina kontakt- och samarbelssalsningar. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. Satsningarinom Program 1 Ny kunskap och Program 2 Ny leknik Nedanföljer en översikt över nysatsningar och vissa pågående satsningar inom STU:sprogram Ny kunskap och Ny teknik. Den närmare fördelningen av resursema bördel ankomma på regeringen atl besluta om. Inom programmet Ny kunskapsker insatsema i form av långsikliga större s. k. ramprogram förkunskapsutveckling samt inom enskilda projekt. Programmen har vanligen envaraktighet av en eller flera treårsperioder. Under /91planeras bl. a. följande satsningar. Inom del maleriallekniskaområdet bör satsningar göras på bl. a. hög-lemperalur-supraledare, polymerkemioch -fysik samt nya induslrimelal-ler. Inomverkstadstekniken anser regeringen all salsningama på högskoleforskning somrör informationsteknikens användning inom verkstadsindustrin bör fullföljasoch vidareutvecklas. Regeringenanser alt den snabba utvecklingen inom mikroelektroniken bör föranledaomorienteringar av ramprogram bl.a. för utveckling och tillverkning av nyahalvledare liksom för komponenllillverkning. Inomsystemtekniken bör flera ramprogram genomföras. exempel ärMänniskor-Dala-Teknik-Arbetsliv (MDA) som genomförs i samverkan medarbelsmiljöfonden.