prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Denna nivå är högre än genomsnittet för1989 och historiskt sett en mycket hög nivå. låg inflationstaktenpå varvid realräntan uppgick till . Exklusive de indirekta skattehöjningarnai januari i samband med finansieringen av skattereformen uppgick realräntantill . har realräntan varit högre än undertidigare decennien låg realräntan i genomsnitt på 4,2 %jämfört . För hela perioden låg realräntanpå . I detta sammanhang bör man dock ha i åtanke att den svenska kreditmarknadenvar reglerad , vilket medförde att räntornadessförinnan inte alltid var marknadsbestämda. Uppgången av realräntan under1980-talet förefaller att ha varit ett internationellt fenomen. Bara haromvärldens realräntor stigit kraftigt. Diagram 11:6 Nominell och real ränta på långa statsobligationer 1966 1970 1974 1978 1982 1986 1990 årenförutses realräntan vara fortsatt hög, bl. a mot bakgrund av det stora Prop.1989/90:150 kreditbehovet i samband med investeringar inför EG:sfria marknad år1993 Bilaga 1.1 och restaureringen av industri. Den nuvarande höga räntenivån utgör en belastning församhällsekonomin. Det är därför angeläget att skapa förutsättningar för enlägre räntenivå. Ett sådant förlopp kräver emellertid balans i samhällsekonominoch betydligt lägre pris-och löneökningar Alternativet löneökningarunder 1991 skulle bidra till en sådan utveckling. Inflationstakten exklusiveskattereformen skulle i ett sådant scenario nedbringas till mot slutetav . Även med ett fortsatt högt realräntekrav under de närmasteåren skulle de nominella räntorna i ett sådant scenario kunna falla betydligt.En sådan utveckling skulle utgöra en välbehövlig stimulans för industrinsinvesteringar och därmed öka den svenska industrins konkurrenskraft. Samtidigtskulle hushållens kostnader, i synnerhet för boendet, kunna minska. En annan positiveffekt är att statens räntebetalningar på statsskulden skulle kunna nedbringas. Om däremot de höga pris-och löneökningarna består underprognosperioden är utsikterna små till att räntorna i någon störreutsträckning skulle kunna falla. 1989 Följande riksdags- ochregeringsbeslut träder i kraft: januari 1 - basbeloppet blir 27 900kr. - kommanditbolagoch andra handelsbolag får nya reavinstregler som stoppar så kallade dubblaavdrag - skatten påvärdepapper utvidgas. Omsättningsskatt införs på penning- ochobligationsmarknaden. Handel med skuldebrev, premieobligationer,terminskontrakt och vissa köp- och säljobHgationer beskattas - huvudregeln attdebitering av preliminär B-skatt skall ske av den slutliga skatt sompåförts den skattskyldige året före inkomståret modifieras så att B-skatt ivissa fall får tas ut med ett belopp som motsvarar av den slutliga skatten - en avgift på 2%tas ut på fyllnadsinbetalningar som görs till den 30 apriltaxeringsåret. Bestämmelserna gäller alla skattskyldiga utom fysiska personeroch dödsbon. Dessutom har den lägre kvarskatteavgift som eriäggs vidfyllnadsinbetalningar till taxeringsåret höjs till påden del av underlaget som överstiger - ändradebestämmelser om extra avdrag för folkpensionärer och kommunalt bostadstilläggtill folkpensionären avses minska de marginaleffekter som inkomst-och förmögenhetsprövningen gen Regeringen presenterar budgetpropositionen (prop. 1988/89:100). Budgetsaldot för /90 beräknasbli 0,4 miljarder kn Enligt propositionen prioriteras tre områden;föräldraförsäkringen, kulturen och en inkomstskattesänkning i en för övrigtstram budget. Riksbankenbeslutar om nya lättnader i valutaregleringen. Inga begränsningar gäller längre för: - köp av utländska aktier från utlandet - försäljning avsvenska aktier till utlandet - juridiskapersoners köp av fast egendom i utlandet - direkta investeringar. Regeringenlägger fram prop. 1988/89:132.1 den ges förslag om en särskild skatt på företagsvinsten Skatten beräknasnormalt på vinsten för det räkenskapsår som börjat . Denskall uppgå till av beskattningsunderlaget. I propositionen föreslås ocksåatt vinstdelningsskattens fasta fribelopp höjs till . fr.o.m.1990 års taxering. 1989/90:150 Bilaga 1.1 mars20 Regeringen presenterar prop. I den begär regeringen632 miljoner kn i ökade anslag. De största anslagen går till kostnader förbilstöd till handikappade och lokaliseringbidrag. mars22 LO och SAF sluter tvåårigt avtal. Det nya avtaletger 2, löneförhöjning1 samt 1,. Dämtöver innehåller avtalet enförtjänstutvecklingsgaranti på 2,samt en prisutvecklingsgaranti. april25 Regeringen presenterar kompletteringspropositionen (prop.1988/89:15) avseende /90. Enligt propositionen har tendensernatill överhettning i den svenska ekonomin förstärkts. En rad åtgärder föreslåsdärför i åtstramande syfte. april27 beslutar att höja diskontot från 8,5till 9, juni1 beslutar att upphäva i huvudsak allaåterstå- endevalutarestriktionen Beslutet träder i kraft . att både företag och privatpersoner i fritt får: - investera i utländska obligationer - investera i fastigheter i utlandet - uppta lån i utlandet och ge lån till utlandet,oavsett ändamål och löptid, även i svenska kronor - bedriva leasing och annan finansiell verksamhet iutlandet - köpa utländsk valuta i valutabank, även förplacering på räntebärande valutakonto - göra termins- och optionsaffärer i utländsk valutainom landet - överföra kapital till utlandet vid emigration - ut- och införa alla slag av betalningsmedel ochvärdepappen Förutlänningar innebär beslutet bl.a. möjlighet att investera i svenskaobligationer och penningmarknadsinstrument och förränta kronor i svensk bank. 1989/90:150 Bilaga1.1 juni 6 Riksdagenbeslutar att alla kommuner med högre skatte- kraftän genomsnittet skall betala särskild skatteutjämningsavgift. Den allmännaskatteutjämningsavgiften höjs också, med per skattekrona för kommuneroch för landstingen. juni 7 beslutar att: Prop. - ett obligatoriskt sparande införs från 1september 1989 till Bilaga 1.1 . Ett belopp motsvarande av den preliminära skatten betalas 1989. är sparandet preliminärt av den preliminära skatten, men bestäms slutligt av den slutliga skatten samma ån Sparandet gällerbåde personer oeh företag. För sparandet 1989 ges en ränta om på belopp upptill 1 000 kn, därefter sänks räntan till 3,, 1990 gäller samma räntenivåermen gränsen är 3 000 kronon För sparbelopp som hänförs räknasränta från årets utgång och för sparande som hänförs till 1990 räknas räntafrän utgången av 1991. Ränta på sparbelopp, som beräknats på skatt för inkomståret1990, skall motsvara överskjutande skatteränta - tillfälligthöja fastighetsskatterna vid taxering i förhyresfastigheter som huvudsakligen består av lokaler. Detta sker genom att underlagetför fastighetsskatt ökar från nuvarande till av taxeringsvärdet - barnbidragethöjs från 485 kn till 560 från . På samma vis höjs detförlängda barnbidraget för grundskoleelever och studiebidraget till gymnasiestuderande - förbudet förfjärde och att köpa aktier i bank- och försäkringsbolag tasbort. Dessa fonder får också rätt att placera högst av sina medel iutländska bolag. Dessutom förenklas för första till tredje AP-fonden vid köpav fastighetsbolag - enarbetsmiljöavgift på 1,av lönesumman införs. Avgiften gäller somdet tillfälliga sparandet - en tillfälliginvesteringsavgift för byggande införs i (utom ochSödertälje) samt och kommunen Avgiften, på av byggkostnaden,gäller i princip allt byggande utom bostadsbyggande som påbörjats 27 maj 1989till . juni 9 Höjdskatt införs på alkohol och tobak. sprit, vin och starköl motsvarar en prisökning på ca 5%och skattehöjningen på cigaretter en prisökning på . juli 1 Energiskattenhöjs. För el har skatten höjs med per kwh och för dieselolja och lättdiesel med . till 960kn per km. Skatten på kol, naturgas och gäsol har höjts i motsvarande mån. Riksgäldskontoretbeslutar att sänka räntan på allemans- från 9,5 till 8,. beslutar att vidga möjligheternaatt köpa och sälja valuta i utlandet. Vid senaste upphävdes ihuvudsak alla återstående valutarestriktionen Dock skulle som förut betalningartill och från utlandet liksom valutaväxlingar i princip gå genom valutabank.Fno.m. - belopp sommottas från utlandet får utan tillstånd växlas i utlandet före hemtagning tillSverige. - tillståndlämnas av för överföring av belopp till utlandet för växling dänSådant tillstånd, som kan vara av generell art, lämnas både för växling medomedelbar hemtagning till av tillväxlat belopp och för växling meduppdrag åt växlande utländskt institut att verkställa betalning till utlandet. - tillståndlämnas däremot inte för överföring av belopp som efter växling skall fördelaspå flera betalningar till utlandet. Växling får ske till såväl svenska kronorsom till annan valuta samt såväl avista som på termin eller vid reglering avoption. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 I prop.1989/90:31 föreslås att maxgränsen för hur mycket som får sättas in på allemanssparandet höjs från 75 000 kntill . föreslås att det blir tillåtet att flytta medelmellan de båda sparformerna, allemansspar och allemansfond. Regeringenlägger fram tilläggsbudget i prop. 1989/90:25. den begär regeringen 793 miljoner kn i ökade anslag. november9 presenterade i en promemoria en bedömning av den svenskaekonomins utveckling . I rapporten förutspåddes gradvis växandeobalanser i ekonomin. Efter publiceringen steg marknadsräntorna. Regeringen presenterar i prop. 1989/50 förslagtill ny skattereform. Huvuddelen av reformen genomförs 1991, men vissa delarföreslås träda i kraft . sänks den statliga inkomstskattenmed för inkomster över 75 000 kn och med 2 procentenheterför inkomster upp till 75 000 kn Skattebortfallet föreslås finansieras med: - skärptkapitalbeskattning inklusive högre skatt på boendet - basberedningari inkomst av tjänst - större uttag avindirekta skatten Propositionen innehåller också förändringar vad gällerföretagsbeskattning och förmögenhetsbeskattning. Förändringen i företagsbeskattningen gäller aktiebolag ellerannan juridisk person som har bokslut per eller . - skattesatsensänks från till (till det kommer för vissa företag vinstdelningsskattoch särskild vinstskatt) - rätten tilllagernedskrivning och avsättning till resultatutjämningsfond begränsas - nyaavsättningar till allmän investeringsfond får inte göras. föreslås att primäravdragen slopas fno.m. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 december 7 beslutar att höja diskontotfrån 9,till 10, 1990 Regeringen presenterar budgetproposition (prop. 1989/90:100). Budgetsaldot /91 beräk- nas visa ett underskott om 0,4 miljarder kn Den ekonomiskapolitik som regeringen förordar är en fortsatt stram finans- ochpenningpolitik, överläggningar med arbetsmarknadens parter i syfte att brytaden alltför höga löneökningstakten och åtgärder som ökar arbetskraftsutbudet,främjar produktiviteten och stimulerar sparandet. grundar sig på den politiska uppgörelsen om skattereformensom träffades mellan socialdemokraterna och . Reformenssyfte är att ge en samhällsekonomiskt effektiv beskattning som defördelningspolitiska målen uppfylls. Skatten på arbete och skatten på kapitalgörs mera likvärdig. februari 8 Efteratt ha avslutat överläggningarna med arbetsmarkna- densparter för att snabbt teckna centrala löneavtal /91 i syfte att brytaden alltför höga löneökningstakten, kan regeringen konstatera attförutsättningar för sådana avtal inte föreliggen Det gör det nödvändigt attskärpa den ekonomiska politiken. Regeringen föreslår pris-, löne-, hyres- ochutdelningsstopp, översyn av reglerna för framtida löneförhandlingar samtytterligare insatser för att stärka tillväxten. beslutade att med verkan fno.m. den1 göra en teknisk justering av räntetrappan. Justeringen innebär attstegen i räntetrappan förkortas till av upplä-ningsbasen, dvs. Lägsta ränta är och högsta ränta , vilket motsvarar 84procent av upplåningsbasen. För upplåning därutöver gäller de viUkor somriksbanken bestämmen februari23 Regeringen kommer att sätta in 3 nya åtgärder för att stabiliseraekonomin: - ekonomisk-politiskainsatser för att pressa ned löneök ningarna och strama åt ekonomin - åtgärderför att öka utbudet av arbetskraft "strukturella åtgärder för att öka tillväxten och förbättra miljö ochvälfärd. 1989/90:150 Bilaga1.1 mars 7 Regeringenpresenterar propostition om riktlinjer för den ekonomi står inför allvarliga problem. Kraftfulla åtgärdermåste vidtas för att dämpa överhettningen och stabilisera ekonomin. Dessutomkrävs långsiktigt verkande insatser för att förstärka produktivitet ochtillväxt. mars16 beslutar att höja diskontot frän 10,5%till . 1 Sammanfattning......................................................... ...... 2 2 Deninternationella utvecklingen................................. .... 10 2.1 Allmän översikt.................................................... 10 2.2 Länderöversikter................................................. .... 14 3 Utrikeshandeln............................................................. 23 3.1 Exporten............................................................. 23 3.2 Importen............................................................. 27 3.3 Bytesbalansen.................................................... 29 4 Industrin...................................................................... .... 33 4.1 Produktion........................................................... .... 33 4.2 Lönsamhet.......................................................... .... 34 5 Arbetsmarknaden........................................................ 37 5.1 Sysselsättning..................................................... .... 37 5.2 Utbudet avarbetskraft........................................ 40 5.3 Arbetslöshetoch arbetsmarknadspolitiska åtgärder 41 6 Löner och konsumentpriser......................................... .... 44 6.1 Löner................................................................... 44 6.2 Konsumentpriser................................................. .... 46 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion................. .... 49 7.1 Hushållensdisponibla inkomster......................... .... 49 7.2 Privatkonsumtion och sparande......................... .... 54 8 investeringar................................................................ 59 8.1 Näringslivetsinvesteringar.................................. .... 59 8.2 Bostadsinvesteringar.......................................... .... 63 8.3 Byggnadsverksamhet.......................................... .... 65 8.4 Lagerinvesteringar.............................................. .... 67 9 Den offentliga verksamheten....................................... .... 69 9.1 Den offentligasektorn och samhällsekonomin.... .... 69 9.2 Statensfinanser.................................................. 72 9.3 Socialförsäkringssektornsfinanser...................... 74 9.4 Kommunernasfinanser....................................... .... 75 10 Sparandet.................................................................... ... 78 11 Kapitalmarknaden........................................................ .... 80 11.1 Den internationella utvecklingen......................... .... 81 11.2 Den svenskaränte- och valutamarknaden......... 82 11.3 Ökadekapitalflöden ......................... .... 84 11.4 Börsutvecklingenoch industrins vinster.............. 85 11.5 De kommande årens ränteutveckling.................. .... 86 1:1 Internationella förutsättningar................................ 2 1:2 Försörjningsbalans ............................................... ...... 4 1:3 Bidrag till BNP-tillväxten........................................... ...... 6 1:4 Bytesbalans............................................................. 6 1:5 Finansiellt sparande................................................. ...... 8 2:1 Bruttonationalproduktens utvecklingi vissa OECD- länder . . 10 2:2 Arbetslöshet i några ........................... .... 11 2:3 Konsumentprisernas utveckling ivissa 12 2:4 Bytesbalansen i några ........................ .... 13 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativapriser, marknadsandelar och export av bearbetade varor............................. .... 24 3:2 Export av varor........................................................ 27 3:3 Import av varor........................................................ 28 3:4 Årsresultat, utdelning och behållnavinstmedel i en grupp svenska storföretags utländska koncerndelar........ .... 31 3:5 Bytesbalans............................................................. 32 4:1 Industriproduktion................................................... 33 4:2.......................................................................... Rörliga kostnaden produktpriser,marginaler per produce rad enhet samt bruttoöverskottsandel................... 36 5:1 Arbetsmarknad......................................................... 38 5:2 Produktion och sysselsättning itimmar.................... .... 39 5:3 Relativa arbetskraftstal för olikaåldersgrupper....... 40 5:4 Relativ arbetslöshet i olika åldrar............................. .... 42 5:5 Antal personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. 6:1 Timlöner och arbetskraftskostnader........................ .... 44 6:2 Konsumentpriser...................................................... 47 7:1 Skattereformens effekter påhushållens disponibla inkomster 49 7:2 Hushållssektorns disponiblainkomster, konsumtion och spa rande.............................................................................. .... 50 7:3 Inkomstöverföringar från offentligsektor till hushåll......... 51 7:4 Realinkomsterna efter skatt..................................... .... 53 7:5 Konsumtionskvoter.................................................. .... 55 8:1 Bruttoinvesteringar efternäringsgren..................... 59 8:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet............................. 61 8:3 Offentliga investeringar........................................... .... 62 8:4 Bostadsinvesteringar............................................... .... 65 8:5 Byggnadsverksamhet.............................................. .... 66 8:6 Lagervolymförändringar........................................... .... 68 9:1 Skattekvoten............................................................ 70 9:2 Offentliga sektorns inkomster ochutgifter............... .... 71 9:3 Statens inkomster och utgifter................................. 73 9:4 Socialförsäkringssektorns inkomsteroch utgifter.... 75 9:5 Kommunernas inkomster och utgifter...................... .... 76 10:1 Sparandet i ekonomin.............................................. .... 79 1:1 BNP och produktivitetutveckling........................... 4 ° 1:2 Handels- och bytesbalans................................... 7 3:1 Exportens marknadsinriktning 1989.................. .... 23 3:2 relativa arbetskostnad per produceradenhet i indu strin ...................................................................... 25 3:3 export av bearbetade varor till 14 samt marknadstillväxt........................................... .... 26 3:4 Tjänste- och transfereringsbalans...................... : 30 3:5 Exportens andel av total utlandsförsäljning, 17svenska stor koncerner............................... ........................... .... 31 4:1 Industriproduktion............................................. .... 34 4:2 Industrins bruttoöverskottsandelar................... .... 36 5:1 Arbetslöshet........................................................ .... 41 6:1 Nominell timlön inom industrin............................ 46 6:2 Konsumentpriser................................................. .... 47 7:1 Reallön före och efter skatt............... .... 52 7:2 Disponibel inkomst och privat konsumtion......... .... 54 7:3 Hushållens nettosparkvot................................... 55 7:4 Hushållens förväntningar om den egna ekonomin 12måna der framåt -tom ................................ 57 8:1 Näringslivets investeringar, procent av BNP...... .... 60 8:2 Näringslivets investeringar, miljarder kronor,priser 61 8:3 Antal outhyrda lägenheter respektive antal påbörjade lägen heter .............................................................................. .... 63 8:4 Bostadsinvesteringar.......................................... .... 64 9:1 De offentliga utgifternas andel av BNP.............. .... 69 10:1 Sparkvot och investeringskvot :........................ .... 78 11:1 Ränteutvecklingen på euromarknaden 6-månadersräntor.. . 80 11:2 Växelkurs mot dollar Månadsgenomsnitt............ .... 81 11:3 Ränteutvecklingen samt total dagsomsättning avstatspappen 11:4 Valutaflöde och kursindex.................................. 84 11:5 Totalindex (VA) och totala omsättningenStockholms Fondbörs 1987-1990............................................. .... 85 11:6 Nominell och real ränta på långastatsobligationer 86 Långtidsbudget för perioden /91-1994/95 Långtidsbudget för perioden /91-1994/95 ' Långtidsbudgeten syftar till att redovisa den inkomst- ochutgiftsutveckling /91-1994/95 som följer av redan fattadebeslut och gjorda åtaganden. Långtidsbudgeten är varken en plan eller prognosför den framtida utvecklingen. Istället kan långtidsbudgeten sägas vara enberäkning av de resursanspråk som följer medredan nu gällande åtaganden och om ingen omprövning sker av existerandeutgiftsprogram. Beräkningarna utgår från den skattereform som i huvudsak skallvara genomförd och förutsätter därefter oförändrade skatte-och avgiftsregler i hela den offentliga sektorn. Den traditionella långtidstidsbudgetberäkningen omfattarstatsbudgetens inkomster och utgiften Samhällsekonomin och de statsfinansiellaförutsättningarna påverkas även av utvecklingen inom kotnmunsekiorn ochsocialförsäkringssektorn vilket motiverar kalkyler även över dessa områden. Iårets långtidsbudget ägnas dessa sektorer en ökad uppmärksamhet. Utvecklingen av inkomster och utgifter har först beräknatsi oförändrad pris-och lönenivå . Därefter har enuppräkning skett till löpande priser med utgångspunkt från tvåantagandestrukturen Det ena alternativet (lågalternativet) förutsätter en tidiglönedämpning jämfört med nivå och speglar en gynnsam samhällsekonomiskutveckling med låg pris- och löneutvecklingstakt, relativt hög tillväxt ochfortsatt låg arbetslöshet . Det andra alternativet(högalternativet) beskriver en långsammare dämpning av timlönernas ökningstaktmed fortsatt hög inflation och räntenivå . Resultatet blir ensvagare utveckling av tillväxten samt en högre arbetslöshet. Budgetutvecklingen är känslig för de antaganden som görsöver den samhällsekonomiska utvecklingen. Inkomsterna styrs huvudsakligen avden totala lönesummans och den privata konsumtionens utveckling medan utgifternafrämst är beroende av utvecklingen av löner, priser, räntor samt sysselsättningsnivå. beräknas statsbudgetensinkomster växa i lågalternativet och med 4,5 %per år i högalternativet. Inkomstutvecklingen är, som tidigare framgått, i höggrad beroende av konjunkturutvecklingen. harinkomsterna ökat i snabbare takt än BNP vilket återspeglar ett ökat skatte- 1 1989/90. 1 sami Nr 150. 1989/90:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudgetens beräkningar pekar på ett fortsatthögt skattetryck. Skattereformen 1990 och 1991 leder till att betydelsen avbudgetens olika inomstslag förändras relativt sett. Mervärdeskattens andel avde totala inkomsterna ökar medan de inkomster som härrör från fysiskapersoners skatt minskar relativt. Statsbudgetensutgifter, exklusive statsskuldränton beräknas bli realt oförändrade under denframförliggande perioden. Huvudförklaringen till detta är attbostadssubventionerna i form av räntebidrag beräknas falla tillföljd av antagandet om en kraftigt fallande räntenivå. Om räntebidragenexkluderas uppgår utgiftsökningen till ca 0,i genomsnitt per ånTransfereringar till hushåll och kommuner svarar för de största utgiftsökningarna.Hushållstransfereringarna beräknas öka med i genomsnitt underperioden. Av denna ökning svarar sjuk- och arbetsskadeförsäkringen samtbarnbidragen för merparten. Av transfereringarna till kommunerna är detstatsbidraget till barnomsorgen och skatteutjämningsbidragen som ökar /92 förväntas effekterna av de höga löneavtalen på lärarområdetslå igenom.