prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 gmppens arbete ingår altinventera befintliga tekniska lösningar för att hanlera branschensmiljöproblem. Ytterligare ett intressantprojekt kring företagen och den yttre miljön genomförs av utvecklingsfonden iGöieborgs och län. Projektet syftar till all ge förelagen en ökad kunskapoch kompelens om gällande miljölagstiftning, råvamhantering och användning iproduktionsprocesser, avfallshantering, miljövänliga teknologier m. m.Avsikten är delvis alt söka utveckla lämpliga former för de regionalaulvecklingsfondemas bidrag lill förelagen när del gäller att uppmärksamma ochlösa miljöproblemen. Utfallet av projektet skulle, enligt min bedömning, kunnabilda gmnd för all initiera verksamhet vid flera utvecklingsfonder framöver. Ävenandra utvecklingsfonder har i sin verksamhet uppmärksammat miljöfrågomasbetydelse. Bland salningama kan nämnas det särskilda miljöslipendium som fondeni har instiftat. Stipendiet syftar bl. a. lill alt stimulera ochöka intresset för afTärsutveckling inom naturvårds- och miljöskyddsområdet. Jagkan konstalera att de små och medelstora förelagen inte alltid avsättertillräckliga resurser för exempelvis kompetenshöjande ålgärder inom företagel.För dessa företag skulle del, enligt min bedömning, underlätta om del i ettinitialt skede kunde tillföras någon form av ekonomisk stimulans. Jaghar tidigare nämnt del positiva utfallet av systemet med leknikcheckar(avsnitt 4.10). På motsvarande sätt anser jag, alt tillgången till en"miljöcheck" kan vara ell instmment för stimulans till förelagen ifråga om satsningar på exempelvis intemutbildning om den yttre miljön samtkonsultinsatser m. m. Jag förordar därför atl utvecklingsfondema får användamiljöcheckar som ett medel i sin verksamhet. Verksamheten bör finansieras medmedel inom ramen för anslaget Småföretagsutveckling. Utformningenav arbetet inom detta område bör ske i samverkan mellan SIND, STU,utvecklingsfondema och . Teknikensbetydelse som produktionsfaktor i industrin har ökat . Tekniken har blivit mer avancerad och givit produkter ochprocesser allt högre prestanda. har också förståelsen för teknikensroll ökat, liksom förmågan alt systematiskt utnyttja tekniska framsteg. Såvälindustriländerna som de stora mullinationena företagen satsar nu stora resurserpå all utforska och tillvarata teknikens möjligheter. Del gäller i högsta gradSverige och svensk industri. har, trots sinbegränsade storlek, en industri som är fördelad över många branscher ochteknikområden. Tendensen har under 1980-lalel varit all företagen snävat insill verksamhetsområde och koncentrerat utveckling och tillverkning till demest lönsamma produktema. Den tekniska bredden i svensk industri är dockfortfarande stor. Det leder till behov av kompelens över etl brett spektmm. De stora företagen harbetydande egna FoU-resurser. Med dessa läcker de största delen av sina behov avprocess- och produktutveckling. Från staten behövs främst insatser för atltrygga tillgången på personer med kompetens på olika nivåer. På den mestkvalificerade nivån spelar den tekniska gmndforskningen en central roll. Den ärnödvändig för kvaliteten i civilingenjörs- och forskamtbildningen på högskolan.Den svarar också i stor utsträckning för landels kontakter med delinternationella forskarsamhället. De 20 mestintemationaliserade förelagen har hälften av sin totala verksamhet förlagd lillSverige, men fyra femtedelar av sin FoU. Denna svarar för omkring hälften avSveriges FoU på del tekniska och naturvetenskapliga området. StorföretagensFoU-enheter utgör således en väsentlig del av landels FoU-resurser. De verkari nära kontakt med övriga resurser, t. ex. högskolor och kollektivaforskningsinstitut. Nyttan av delta är ömsesidig. Del är alltså etl nationelltintresse all behålla och helst öka de stora företagens FoU inom landet. De små och medelstoraföretagen är en heterogen gmpp. I den finns etl litet men växande antal företagsom baserar sin verksamhet på avancerad och ibland unik teknik. Flertalet småoch medelstora förelag är dock i en annan situation. De har inte de storaföretagens eller de teknikbaserade förelagens resurser för all följa dentekniska utvecklingen. Impulserna lill teknisk fömyelse kommer ofta utifrångenom kundemas krav eller ulmsl-ningsleverantöremas erbjudanden. När behoven avny teknik uppstår saknar förelagen i denna storleksklass kännedom om de resurseroch altemativ som är tillgängliga för dem. Del är därför angelägel alt söijaför att informaiion om utbudet av leknikulvecklande resurser når alla delar avsvensk industri. Redan nu görs betydande insatser på teknikspridning. De harofta karaktären av kampanjer för all föra ul viss ny teknik. De små ochmedelstora förelagen är emellertid mer betjänta av informaiion som är anpassadlill deras behov och fömtsättningar. Desmå och medelstora företagen Bland de små ochmedelstora företagen finns många som arbetar som underleverantörer. Kraven pådessa skärps nu alltmer. Del beror på all de stora företag, som ärunderleverantörernas kunder, ställer nya villkor. Den friare handeln iVästeuropa gör atl de stora företagen kan välja i en större krets avunderieveranlörer. Konkurrensen mellan dessa hårdnar. Dessutom tenderar destora företagen, som jag tidigare nämnt (avsnitt 4.9) alt begära altunderleverantörer skall svara för utveckling, tillverkning och leverans avdelsystem, inte som tidigare av enbart komponenter. Det innebär allunderleverantörerna måste la ansvar, tekniskt, ekonomiskt och ledningsmässigt,för utvecklingsprojekt. För att klara dessa utmaningar behövs stöd av landetsresurser för teknisk utveckling och av kapital berett att ta tekniska ochkommersiella risker. Tjänstesektorn har mångasysselsatta och utnyttjar ännu i begränsad utsträckning teknik iverksamheterna. Del innebär en stor rationaliseringspotential. Den teknik somutnyttjas har ofta utvecklats på leverantörernas initiativ. kommerförmodligen ekonomiska incitament att öka FoU-aktiviteterna inom sektorn,vilket sannolikt i sin tur leder tiU en växande efterfrågan på specificeradteknik. Den offentliga sektomdomineras av tjänsteproduktion. Om delar av dess leknikbehov kan kombineras mednäringspolitiska ambitioner att främja framväxt av ny industri är del möjligtatl uppnå högst påtagliga resultat på båda områdena. Del finns ett antalframgångsrika teknikupp-handlingsprojekl all visa upp som exempel. Dessvärrefinns också ett antal kostsamma misslyckanden. Det framstår därför somangelägel all sammanställa erfarenheterna från olika leknikupphandlingsförsökför att förbättra kunskaperna om vilka fömtsättningar som krävs för framgång. SvenskFoU på del tekniska området innehåller olika slag av FoU-arbete fördelade påskilda genomförare. Dessutom finns det många olika FoU-finansiärer inom bådenäringslivet och ofTentlig sektor. I flera avseenden karaktäriseras alltsåsvensk teknisk FoU av pluralism. Detta medför atl systemet på ett positivt sättpåverkas av många intressenter. Del innebär också en ulmaning för den statligateknikpoliliken. En av dess huvuduppgifter är all i ett nationellt perspektivsöka få största möjliga samlade utbyte av alla FoU-insatserna. Samtidigtförändrar utvecklingen inom och ulom landet efterhand fömtsättningarna. Som enföljd därav är del naturligt att teknikpoliliken måste anpassas och resurseromfördelas. Jag avser nu all i korthetredogöra för de teknikpoliliska avvägningar som är aktuella inför den kommandetreårsperioden. Högskolan är landels hekdominerande resurs för gmndforskning på del tekniska området. Den utför även liUämpadforskning på uppdrag från seklorsorgan och förelag. Under 1980-lalel haromfattningen av sådan tillämpad forskning vuxit starkt. Därmed har mångainstitutioner inom högskolans tekniska fakultet kommit all få en obalans meUangmndforskning och tillämpad forskning. Andelen ren gmndforskning har blivitför liten. Den måste öka till en nivå som långsiktigt tryggar vår kompetens- och kunskapsbas på deltekniska området. Gmndforskningen har nämligen i teknikpoliliska sammanhangtvå viktiga funktioner. Den ger en vetenskaplig gmnd för utbildningen avcivilingenjörer och forskare. Den skapar också de naturliga kontaktvägarna ullill den internationella forskningsvärlden med dess stora mängd av nyvunnateknologiska kunskaper. Statenlar således ansvar för den tekniska gmndforskningen. I andra änden avFoU-speklmmel finns den tekniska utveckling som avslutas med alt produkter ochprocesser utnyttjas affärs- och driflsmässigl. Sådan utveckling lar företagen iregel själva hand om. I mitten av FoU-speklmmelfinns den tillämpade forskningen med gränsområden mot dels riktadgmndforskning, dels inledande teknisk utveckling. Här är ansvarsfördelningenmindre klar. Förelagen fömtsätts ta en stor del av ansvaret. Ofta sker delgenom sammanslutningar som för intressenternas räkning gemensamt planerar,finansierar och låter genomföra FoU-program. Även staten pålar sigansvar för tillämpad teknisk forskning, såsom redovisas i regeringens tidigareframlagda proposition om forskning (prop. 1989/90:90). Del gäller främst falldå det svenska samhället som helhet har intresse av en större volym avtillämpad forskning än den näringslivet förmår frambringa. Bland motiv förstatliga insatser urskiljs följande: behovav industriell förnyelse med teknik som ännu inte har stöd i etableradeföretag, behovav uppehållande av teknisk kompetens, då stödet från industrin sviktar på gmndav tillfälliga ekonomiska problem, intresseav rationellt utnyttjande av landels FoU-resurser genom stimulans till samarbete, beredskapför all i kris- och/eller krigssituationer kunna underhålla teknisk utmstningför vikliga samhällsfunktioner, behovav teknik för att nå samhälleliga mål som inte attraherar afTärs-mässiglbetingade FoU-insatser. Det sist anförda motivet liggerbakom de särskilda forskningsinsatserna på miljöområdet. Dämtöver innebärregeringens forskningspolitik också att miljöaspekterna skall föras in iavvägningar av andra FoU-insatser på del tekniska området. När det gäller tillämpadteknisk forskning handlar avvägningsproblemen i de flesta fall om all uppnåett välbalanserat, konstmktivt samspel mellan näringslivet och staten. I många fall tasresultaten av teknisk kreativitet, dvs. vad som i dagligt tal kallasuppfinningar, tillvara av industrin. 1 andra fall får dock uppfinningar av godkvalitet aldrig chansen all bli ordentligt prövade. Del kan innebära attframlida möjligheter försummas. Med en förhållandevis måttligresursförstärkning kan systemet för all fånga upp goda uppfinningar förbättraspåtagligt. De teknikpoliliskaavvägningarna bör omfatta mer än fördelningen av statliga anslag mellan olikaslag av FoU. Även genomförandeformer och mekanismer för att överföra resultatförtjänar uppmärksamhet. Jag har tidigare behandlat frågorom teknikspridning(avsnitt 4.10). Somtidigare påpekats innebär FoU-samarbete ofta ett rationellt resurs- Det gällerinte minsl internationellt samarbete. Särskilt intressanta är nu de nyasamarbetsmöjligheler som erbjuds i de europeiska gemenskapernas, EG:s,ramprogram för FoU och i EUREKA-samarbetet. Det finns starka skäl att stimuleratill ett ökat utnyttjande av dessa. Del finns inget rätlinjigtflöde av resultat genom del tekniska FoU-systemel. Del går inte all beskrivafunktionerna som en kedja från grundforskning till teknisk innovation ianalogi med "från ax till limpa". Aktiviteterna i FoU-speklmmelstödjer emellertid varandra och den inbördes balansen är viktig. I etl väl organiseratFoU-system sker överföringen av resultat och annan information spontant mellansystemets olika delar. Det är av vikt att säkerställa all organ ansvariga förstatens stöd till systemets olika delar har ell nära samarbete. Särskilt bördel av regeringen i propositionen om forskning föreslagna leknikvetenskapligaforskningsrådet (TFR) vinnlägga sig om nära och förtroendefulla relationer tillövriga forskningsråd och tik styrelsen för teknisk utveckling (STU). Avgörande för deindustriella effekterna av salsningama på teknisk FoU är alt förelagen blirdelaktiga av resultaten. De stora företagen har resurser alt la till sig deresultat som kommer fram. Många mindre företag är emellertid också intresseradeatl få del av FoU-resullat. För all så ska ske måste de FoU-ansvariga aktivtarbeta för alt resultaten presenteras och förmedlas. De nationella programmeninom mikroelektronik och informationsteknologi har kritiserats förförsummelser när del gäller överföringen av resultat. Det torde finnas skäl atti framtiden avdela en något större del av FoU-anslagen för alt tillse allresultaten når alla polenlieUa ulnytljare. Därmed bör en större slutlig effektav FoU-satsningar uppnås. 5.1.3Vitalisering av teknisk forskning och utveckling Molbakgmnd av de behov och avvägningar jag beskrivit krävs åtgärder för attvitalisera den tekniska forskningen och utvecklingen. Jag ämnar nu redovisahuvuddragen däri. För atl åstadkomma balansmellan tillämpad teknisk forskning och teknisk gmndforskning behövs en kraftigförstärkning av stödet till den . Regeringen föreslår i sin tidigareframlagda proposition om forskning (prop. 1989/90:90) all ett särskikleknikvelenskapligl forskningsråd (TFR) inrättas under industridepartementet.Därmed avslutas en försöksperiod under vilken STU sörjt förforskningsrådsfunklionen. Anslaget lill TFR för teknisk gmndforskning föreslåsunder den kommande treårsperioden komma all öka kraftigt. Med detta förslag stärkslandels leknologibas på ett sätt som är vitaliserande för hela systemet förteknisk FoU. Inte minsl de stora förelagens FoU får i högskolornas förbättradeleknikvetenskapliga kompelens ell viktigt stöd. 1 de nu föreslåendeförhandlingarna mellan EFTA och EG har regeringen som mål all skapa möjlighetför all medverka som likvärdig part i EG:s ramprogram för FoU. Deövriga EFTA-länderna har samma mål. Det nu gällande avtalet mellan ochEG möjliggör fullt svenskt dellagandei vissa delprogram och endast projeklvis medverkan i andra delprogram. EG haralk eftersom öppnat delprogram för medverkan från EFTA-ländema. Del är viktigtalt i anslutning därtik successivt bygga upp det svenska deltagandet. Därmedväxer samarbetet ulan störande och re-sursförbmkande diskonlinuileler fram molett fullt svenskt deltagande. Regeringen föreslår således i sin proposition omforskning en kraftig uppräkning av det särskilda anslaget för europeisktFoU-samarbete på del tekniska området. Programmetför STU innebär en koncentration av resursemapå tillämpad teknisk forskning och teknisk utveckling. Detta blir möjligt dåTFR lar över ansvaret för stödet lill den tekniska gmndforskningen. STU:sprofilering mol FoU-behoven hos små och medelstora förelag och hosföretagsgmpper förstärks. Inriktningen av STU:s stöd mol vissa teknikområdenligger fast. Således kommer även under den kommande treårsperiodeninformationsteknik inkl. mikroelektronik, verkstadsteknik, materialteknik,miljöteknik, bioteknik och biomedicinsk teknik alt vara prioriteradeteknikområden. Några teknikområden synesbli av särskild betydelse för industrin på 1990-lalel. Verkstadstekniken ochdess utnyttjande av informationsteknik synes få avgörande betydelse förproduktivitetsutvecklingen inom många tikverkande förelag. Materialtekniken haralllid haft en framskjuten position. Den anses bli än mer markerad när nyamaterial och materialkombi-nalioner kan utnyttjas på ell bredare fall. Förprestanda hos produkter har ofta materialvalet en avgörande betydelse. Verkstadsteknikenoch materialtekniken är centrala för de små och medelstora industriföretagen,inte minst för de förelag som arbetar som underieveranlörer. Dessa ställs nuinför nya krav på kompelens och kapacitet när det gäller att utvecklaproduktema. Därför föreslås nu en särskild FoU-satsning inom ramen för etlnationellt program på detta område. Avsikten är att öka taklen i utvecklingenoch introduktionen av ny teknik. Jag återkommer strax lill dessa frågor(avsnitt 5.5.1). Genom all allt fler av detraditionella miljöproblemen som sammanhänger med produktion av varor, t. ex.utsläpp tik luft och vatten, böijar lösas kommer miljöproblemen alltmer attfokuseras kring produktemas innehåll och hur restprodukter och avfall kan tasom hand. En ökad forskning behövs därför för att åstadkomma en miljöanpassadproduktutveckling, en återvinning av restprodukter och ett fullgott slutligtomhändertagande av skadligt avfall. Regeringen föreslår en förstärkning avforskningsanslagen för delta område och inrättande av ell programråd föravfaUsrelaterad miljöforskning. Syftet med denna forskningär dels all identifiera de risker som en olämplig och ofullständigavfallshantering innebär för en god miljö, dels att precisera de krav sombehöver ställas på produkter och metoder för avfallshantering samt på företagoch hushåll. Delta innebär alt det behövs såväl tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete för all utveckla ny teknik som samhälls- ochbeleendevelenskaplig forskning för alt förändra beteenden m. m. Delär alltså viktigt all inte begränsa forskningen lill alt bli snävt Istället måste ett tvärvetenskapligt angreppssätt utvecklas. Detta är skäletför all under ett inledningsskede inrätta etl programråd med bredsammansättning och under industri- och miljödepartementens gemensamma ansvar. Iaka led av utvecklingen av ny teknik spelar informationsöverföringen en viktigroll. I inledningsskeden är del viktigt atl få vetskap om all kunskaperrelevanta för ell visst utvecklingsarbete finns tillgängliga på olika håll ivärlden. Del är oftast snabbare och billigare all utnyttja befintliga kunskaperän all producera dem i egen regi. Därför utför vårt syslem av vetenskapligaattachéer mnt om i den industrialiserade världen etl värdefullt arbete. Del börges fortsall stöd. Del avslutande ledet iutvecklingen av ny teknik, dess överföring till användning i förelagen, är avutomordentlig betydelse. Jag har tidigare redovisat min syn på teknikspridning(avsnitt 4.10). Jag vill i detta sammanhang ytterligare betona viklen aveffektiv teknikförmedling. Fungerar inte detta led väl reduceras värdet av allttidigare arbete. Därför bör spridningen och förmedlingen av resukat ägnasstort intresse. I den tidigare omnämnda särskilda FoU-satsningen på del Verkstadstekniskaområdet bör särskilda medel avdelas för all säkerställa all resultaten görstillgängliga även för små och medelstora förelag. I slalsmaklemasregionalpolitiska program utnyttjas leknikförmedling som ett medel allstimulera industriell verksamhet i utvalda landsdelar. Här planeras en närasamverkan mekan teknikpoliliska och regionalpolitiska insatser. Tekniska standarder ärsedan länge etl instmment för all rationalisera industriell tikverkning ochhandel. Slandardemas roll för den intemationella handeln har på senare lidförstärkts. Den europeiska gemenskapen, EG, utnyttjar standarder som bas förharmonisering av regler inom vam-och tjänsteområdet. EG och EFTA har gemensamtgivit de europeiska slan-dardiseringsorganen i uppdrag all la fram nyastandarder på en rad områden. deltar som fullvärdig medlem i deltaarbete. Del ställer nya krav på den svenska standardiseringsverksamheten. Dettaär bakgmnden till förslagen om nyordning och förstärkning när det gällerstatens stöd lill den svenska standardiseringsverksamheten. Del är i detsammanhanget viktigt atl tillse att arbeistagama och konsumentema gesinflytande. Deras intressen, som tidigare omhändertogs nationellt i olikamyndigheter, måste nu få möjlighet att påverka svenska förslag och ställningstagandeni del europeiska standardiseringsarbelel. 5.2Insatser för teknisk forskning Teknikpolitikenomfattar stöd lill teknisk forskning och utveckling inom ett brett register.Detta sträcker sig från insatser för teknisk gmndforskning till stöd tillenskilda uppfinnares utveckling av produklidéer. Regeringen har tidigare ipropositionen om forskning behandlat gmnd- forskningoch tillämpad forskning på det tekniska området. Den har då redovisat övervägandenoch framlagt förslag beträflTande stödetlill teknisk gmndforskning och inrättandet av ett leknikvelenskapliglforskningsråd (TFR), svensktdellagande i europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete, svenskrymdverksamhet, nationellt och som del i europeiskt samarbete, Dessa insatser utgör enmyckel väsentlig del av forskning och utveckling inom teknikpolitiken. För attge en fullständig bild av teknikpoliliken som del av näringspolitiken, avserjag all i korthet här redogöra för de tre först nämnda insatsema. Därefterbehandlar jag mer ingående verksamheten vid STU (avsnitt 5.3). Sammanfattning:Regeringen föreslår i sin proposition om forskning alt ell leknikvelenskapliglforskningsråd (TFR) inrättas . Del skall byggas upp successivtunder en period fram lill millen av 1990-lalel. För budgetåren 1990/91 -1992/93 beräknas 67 milj. kr., 99 milj. kr. resp. 152 milj. kr. Långsiktig tekniskgrandforskning är en viktig del av landels leknologibas och behövs för allstärka den avancerade teknologiska kompetensen. Huvuddelen av medlen förgmndforskning anvisas antingen direkt lill högskoloma via fakultetsanslag ellervia forskningsråden och STU som projektmedel eller via STU:s ramprogram. Medlen från STU ochforskningsråden slår i hög grad för fömyelse, intemationellt samarbete ochfrontlinjeforskning. Forskningsråden fördelar medel för gmndforskning pågmndval av inomvelenskapligt motiverade bedömningar, i första hand efterkvalitet. Forskningsrådsfunklionenför teknisk gmndforskning ligger inom STU (STUF). De resursersom avsätts för STUF är ca 30 milj. kr. , vilket är väsentligt lägre ände summor som fördelas via de naturvetenskapliga och medicinskaforskningsråden. Dämlöver stödjer STU teknisk forskning vid universitet ochhögskolor genom bl. a. långsikliga ramprogram med totalt ca 300 milj. kr. Det stöd till långsiktigteknisk gmndforskning inom landet som ges via forskningsrådsfunklionen ochSTU:s ramprogram är otillräcklig med hänsyn tiU de stora behoven av tekniskgmndforskning. Balansen mellangmndforskning och tillämpad forskning har under de senaste årtiondenaförskjutits lill gmndforskningens nackdel. Särskilt tydligt är problemet vadgäller den tekniska forskningen. Regeringen har därför tidigare denna dag i ensärskild proposition om forskning föreslagit en kraftfull satsning på tekniskgmndforskning och föreslagit all ell fristående leknikvelenskapligl forskningsrådinrättas. () föreslås byggas upp suc- cessivl under en periodfram lill mitten av 1990-lalel då rådet planeras få en omfattning som bättresvarar mot behoven. För /91 föreslår regeringen etl anslag om 67milj.kr. och mot slutet av den kommande treårsperioden föreslås rådet få ettanslag om 152 milj.kr. Rådet bör tillvarata erfarenhetema från STUF. Samverkan mellan dennuvarande forskningsrådsfunklionen och STU:s ordinarie ramprogram har varitmyckel värdefull för båda verksamheterna. Via forskningsrådsfunklionen har STUkunnat identifiera nya polenlieUa ramprogramområden på ell tidigt stadium.Många av de av forskningsrådsfunklionen stödda forskargmppema deltar också iSTU:s ordinarie ramprogram. De vetenskapliga ledamöterna i rådet och desspriorite-ringsgmpper deltar i de styrgmpper som inrättats för STU:s ramprogram.Denna samverkan bör kunna fortsätta och vidareutvecklas. Regeringen fömtsätterall det leknikvetenskapliga forskningsrådet fullföljer de åtaganden som gjortsav forskningsrådsfunklionen vid STU. Rådetbör också etablera nära kontakt med övriga gmndforskningsråd, främst delnaturvetenskapliga. 5.2.2Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete Sammanfattning:För ökat svenskt dellagande i EG:s forsknings- och utvecklingsprogram föreslårregeringen i sin proposition om forskning all 61 milj. kr. anslås /91. Under1980-lalel har det industriellt orienterade FoU-samarbetet i Västeuropaintensifierats vilket avspeglas bl.a. i EG:s ramprogram för forskning ochutveckling. EG:sramprogram för FoU har för femårsperioden - 1991 en lotalbudgel på ca 47miljarder kronor. Ramprogrammet är uppdelat på etl antal program, såsom informationsteknologi,telekommunikation, energi, bioteknik, material och tillverkningsteknik.