prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessa riktar sig till sådana som inte är registrerade hos RSVoch som betalar SFI-avgift till . Kompensation utgår medbelopp som motsvarar den kassettskatt som erlagts för bandet. Ansökan omkompensation görs hos RSV. Skatteintäkternaförär uppgick till 165 milj. knAntalet skattskyldiga var 184. Skälen för mitt förslag: Kassettskatten infördes . Ipropositionen 1981/82:159 där den nya skatten föreslogs angavs att den kraftigtökande hemkopieringen av musik och bild lett till förfång förrättighetsinnehavare av olika slag genom att deras verk och prestationerutnyttjades på ett sätt som inte varit avsett. Kopieringsverksamheten ansågsockså försämra möjligheterna till ett brett utbud av musik på fonogram samtkulturpolitiskt angelägen film- och videoproduktion. Departementschefen ansågatt dessa negativa verkningar av hemkopieringen skulle kompenseras genomdirekt ekonomisk ersättning dll grupper av rättighetsinnehavare och genomandra insatser på bl.a. musik- och filmområdena. Kassettskatten skulle skapaekonomiskt utrymme för dessa åtgärden Departementschefen ansåg också att enbeskattning av kassettband var motiverad av statsfinansiella skäl. Riksdagenställde sig bakom dessa uttalanden (rskn 1981/82:359). Ljud- och videokassettband punktbeskattas i flera andraeuropeiska länder. Närliggande länder som och har dock intenägon sådan beskattning. Skattesatsen är högre i än t.ex. iVästtyskland. Det förhållandet att det i närliggande länder går att köpakassettband skattefritt eller med en väsentligt lägre skattebelastning har,enligt uppgifter som KIS inhämtat från branschen, medfört en ökad smuggling avkassettband. Uppgifter som KIS inhämtat från och bekräftar iviss mån branschens uppfattning. De insmugglade kassettbanden kan sedan säljaspä den svenska marknaden till ett väsentligt lägre pris än vad som annars ärmöjligt. Förhållandet är till förfång för den seriösa handeln med kassettband.Smugglingen innebär ocksä att tullmyndigheten mäste avsätta inte oväsentligaresurser för bekämpning av densamma. Såsom jag ddigare anfört var det huvudsakliga motivet förinförandet av kassettskatten att skapa ekonomiska förutsättningar attkompensera rättighetsinnehavare av olika slag för att deras verk, dll följd avhemkopieringen, utnyttjas på ett sätt som inte varit avsett. Enligt LSK medges,såsom jag redovisat ovan, avdrag i deklarationen för den skatt som redovisatspå videokassettband för vilka avgift till utgått.Videofilmuthy-rarna har således möjlighet att avmagnetisera de band somtidigare använts i uthyrningsverksamheten och sälja dessa i obeskattat skicktill priser som väsentligt understiger dem som den vanliga handeln kan erbjuda. Skattensutformning har således kommit att medföra vissa konkurrens neutralitetsproblem. För det fall kassettskatten skall behållas även fortsätt ningsvis bör åtgärder vidtas i syfte att komma dll rätta med de olägenheter som jag har beskrivit. Detta torde dock inte kunna ske utan att lagstiftningen blir svårtillgänglig. Väsentliga tillämpnings- och kontrollproblem kan också förutses. Redan nu medför bestämmelserna om kompensation en belastning 19 Kassettskattengerrelativt blygsamma statsintäktenSkattens andel Prop. 1989/90:111 av konsumentpriset har blivitallt större. Kassettskatten i sig kan inte antas bidra till att stärkaupphovsrätten. Skatten utgör enligt min mening inte heller en förutsättning förden kompensation till rättighetsinnehavare som Omnämndes i lagmotiven. Det börfinnas andra sätt att kompensera rättighetshavarna enligt de intentioner somriksdagen uttryckt i lagstiftningsärendet om kassettskatten. Kopplingen mellankassettskatten och 1982 ärs film- och videoavtal kan inte anses motiveraskatten, och ett avskaffande av skatten kan enligt min mening inte utgöra etthinder mot SFI-avgiftens fortbestånd. Med hänsyn till vad jag nu anfört anserjag, i likhet med KIS, att kassettskatten bör slopas. Jag förutsätter attslopandet av kassettskatten slär igenom på konsumentpriset. 3.13 Stämpelskatten vid förvärv av skepp Mitt förslag: Stämpelskatten vid förvärv av skepp slopas. Skälen för mitt förslag: Enligt lagen (1984:404) omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter tas stämpelskatt ut vid förvärv avskepp och andelar i skepp med vissa särskilt angivna undantag. Skatten är tiokr. för varje fullt tusental kronor av skeppets värde vid tiden för förvärvet,dock lägst femtio kronon Såväl köpare som säljare är skattskyldiga och solidarisktansvariga för skattens betalning. har hemställt att stämpelskattenvid förvärv av skepp slopas eftersom någon motsvarande skatt inte tas ut vidförvärv av t.ex. flygplan eller andra transportmedel och då importen avutländskt skepp är skattebefriad. Enligt redareföreningen är vidare detadministrativa arbetet med skatten betungande för både redare och myndighet.RSV, , transportrådet och (sjöfartsregistret) har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Frågan om slopande av stämpelskatten på skepp togs upp iden sjöfartspolitiska propositionen 1979/80:166 s. 54-55. Där avvisades ettförslag om att slopa skatten. I stället förordades en mer liberal praxis ifråga om de beslut om befrielse frän skatten som regeringen kan meddela medstöd av 42 § stämpelskatielagen. Befrielse från skatten har därefter ocksåmedgetts i ett utökat antal fall. Betydande gränsdragningssvärigheter hardärvid emellertid uppstått. Enligt min mening är nuvarande ordningotillfredsställande. Jag anser därför att den mest lämpliga åtgärden är atthelt avskaffa skatten.Intäktsbortfallet torde uppgå till ca 38 milj. knberäknat efter de genomsnittliga skatteintäkterna . 3.14Skatten på omsättning av vissa värdepapper Mitt förslag: Vid omsättning av aktier och vissa andravärdepapper halveras skatten och tas ut med av överlåtelsesumman(vederlaget). Vidomsättning av köp- och säljoptioner som avser aktier, aktieindex ellerkonvertibla skuldebrev skall skatt tas ut med en procent av vederlaget föroptionen. Bakgrunden till mitt förslag: Enligt gällande regler ilagen (1983:1053) om skatt pä omsättning av vissa värdepapper (LVP) tas skattut på bl.a. omsättning av aktier, konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenademed optionsrätt till nyteckning, skuldebrev förenade med optionsrätt till köpav aktier, teckningsbevis, interimsbevis, emissionsbevis, inköpsrättsbevis,optionsbevis, terminskontrakt, som avser aktier, aktieindex eller konvertiblaskuldebrev med en procent av överlätelsesumman (vederlaget) i såväl säljledetsom i köpledet. Vid omsättning av köp- och säljoptioner som avser aktier,aktieindex eller konvertibla skuldebrev tas skatt ut avvederlaget för optionen, I propositionen 1989/90:83 om ändringar i LVP harregeringen utlovat att föreslå attomsättningsskatten på aktiemarknaden skall halveras fno,m, . Skälen för mitt förslag: infördes skattpä omsättning av aktien Skatteuttaget har sedermera höjts och skatteunderlagetbreddats. En särskild punktskatt på värdepappershandeln motiverades av denkraftiga kursuppgången och den höga aktiviteten på aktiemarknaden under börjanoch mitten pä . steg omsättningen frän ca 2 miljarderkn till 142 miljarder kn . steg börsvärdet igenomsnitt per är, eller från 44 miljarder kn till 433 miljarder knDevalveringarna 1981 och 1982 och de på devalveringarna följande vinstökningarnahos företagen var av avgörande betydelse för den kursutveckling som ägde rum.Den strama ekonomiska politik som fördes under de efterföljande åren krävdebetydande återhållsamhet från löntagarna när det gällde löneökningar.Fördelningspolitiska skäl talade sålunda för att även den finansiella sektornskulle lämna ett större bidrag till den allmänna sektorn. De problemsom motiverade ett införande och sedermera en höjning av värdepappersskattenhar minskat i betydelse. Aktiviteten på aktiebörsen har dämpats under senare änI synnerhet gäller detta för aktier i små och medelstora företag. I vissaaktier är omsättningen så låg att en fungerande handel är svår attupprätthålla. Kursutvecklingen har också varit betydligt mer dämpad undersenare tid. Fondbörsens roll som en likvid marknadsplats för svenska aktier ärav stor betydelse för en fortsatt god riskkapitalförsörjning. Slopandet avvalutaregleringen och den fortgående internationella integrationen på detfinansiella området förstärker behovet av en väl fungerande aktiemarknad.Skattereformen kommer att medföra att beskattningen av denfinansiella sektorn effektiviseras. Jag anser därför att omsättningsskat- Prop. 1989/90:111 ten på aktier och andra värdepapper som avses i 1 § förstastycket a) LVP samt pä köp- och såljoptioner som avser aktier, aktieindex ellerkonvertibla skuldebrev bör halveras. De förslag till lagåndringar avseende punktskatter på energiområdetsom behandlas i avsnitt 3.2-3.9 bör träda i kraft . Den särskilda varuskatten, dryckesskatten på läskedryckeroch bordsvatten, videoskatten, kassettskatten och stämpelskatten vid förvärvav skepp bör av statsfinansiella och stabiliseringspolitiska skäl tas ut ävenunder är 1991 och 1992 och följaktligen slopas . Deförändrade avdragsreglerna beträffande dryckesskatten och tobaksskatten bördock träda i kraft . Förslaget om en halvering av skatten pä omsättning avvissa värdepapper på aktiemarknaden bör träda i kraft ochtillämpas på värdepappershandel där avslut sker efter ikraftträdandet. Vissa remissinstanser har framfört önskemål omkompensationsregler eller andra övergångsregler när den särskilda varuskatten,dryckesskatten på läskedrycker och bordsvatten, videoskatten och kassettskattenslopas. Med hänsyn till den långa tid som ligger mellan offentliggörandet avförslaget och ikraftträdandet bör det vara möjligt för branscherna att anpassasin lagerhållning av dessa varor med hänsyn till skatternas avskaffande. Jaganser därför att skäl inte föreligger att föreslå sådana I enlighet med det anförda har inom finansdepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 2. lag omupphävande av vissa författningar pä mervärdeskatteområdet, 3. lag om särskiltbidrag till kommuner, 4. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändringi taxeringslagen (1990:000), 6. lag om ändringi lagen (1990:00) om självdeklaration och kontrolluppif-ter, 7. lag omkoldioxidskatt, 8. lag om ändringi lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 9. lag om ändringi lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt, 10. lag om ändringi lagen (1961:372) om bensinskatt, 11. lag om ändringi lagen (1988:1567) om miljöskatt pä inrikes flygtrafik, 12. lag om&vavelskatt, 13. lag om ändringi lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 14. lag om ändringi skattebrottslagen (1971:69), 15. lag om ändringi lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m.m. 182 16, lag omupphävande av lagen (1941:251) om särskild varuskatt, Prop. 17, lag omupphävande av lagen (1973:1216) om särskild skatt för oljeprodukter och kol, 18, lag omupphävande av lagen (1968:361) om avgift vid införsel av vissa bakverk, 19, lag om ändringi lagen (1977:306) om dryckesskatt, 20, lag om ändringi lagen (1961:394) om tobaksskatt, 21, lag omupphävande av lagen (1982:1200) om skatt på videobandspelare, 22, lag omupphävande av lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, 23, lag om ändringi lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 24, lag om ändringi lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepappen Lagrådet har granskat de under 1 och 3-12 upptagna lagförslagen,Övriga lagförslag är av den beskaffenheten att lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas över dessa förslag, 5.1 Lagen orh mervärdeskatt skatter har i sitt betänkandeanmärkt, att ML är i behov av en genomgripande teknisk översyn och att det avtidsskäl inte varit möjligt för kommittén att genomföra en sådan översyn. Dethär lämnade förslaget till författningsändringar vilar i huvudsak pä kommitténsförslag. Liksom detta inskränker sig således förevarande förslag i princip tillatt avse sådana ändringar som är nödvändiga för genomförandet av de materiellaändringar som här är aktuella. Jag delar kommitténs uppfattning om behovet aven genomgripande teknisk översyn. Som jag redan tidigare framhållit har ensärskild utredare tillkallats med uppgift att göra en sådan översyn. Ordet införsel har bytts ut mot import. Ändringenföranleds av att vissa tjänster föresläs bli importbeskattade. Begreppet införsel,söm endast avser import av varor, har därmed en alltför begränsad räckvidd. Bemyndigandet för regeringen att förordna om mervärdeskatti samband med utförsel har slopats. Denna ändring har behandlats i avsnitt 2.7.Samtidigt föreslås upphävande av den med stöd av bemyndigandet utfärdade förordningen(1968:591) om mervärdeskatt i vissa fall vid utförsel. Förordningensbestämmelser föreslås i sak överförda till 2 a S sista stycket, 14 § och 18 §sista stycket, Ändringarna i första stycket föranleds av attskattepliktens omfattning och utformning ändras, 183 För att bestämmelserna om fastställelse av skatt m.m.skall kunna tilläm- Prop. 1989/90:111 pas även vid beskattning av import avtjänster enligt 60 § har i andra stycket angivits att också den som har atterlägga sådan skatt är skattskyldig. Konsekvenserna av denna ändring behandlasäven i anslutning till specialmotiveringarna till 17 och 60 SS. Bemyndigandet i det nuvarande tredje stycket har slopats.Detta har kommenterats i avsnitt 2.7. I det nuvarande fjärde stycket finns bestämmelser omfrivilligt inträde i mervärdeskattesystemet för fastighetsägare vid uthyrningeller bostadsrätts-upplåtelse av fastighet för stadigvarande användning i sädanverksamhet som medför skattskyldighet för nyttjanderättshavaren. Dennamöjlighet till frivilligt inträde föreslås bli utsträckt till att gälla i vissafall, även om nyttjanderättshavarens verksamhet inte medför skattskyldighet.De fall som avses är uthyrning eller bostadsrättsupplätelse åt primär- ochlandsdngskommuner samt ät staten. Med staten avses annan statlig myndighet ände statliga affärsverken. Det framgår av föreslagna 3 § tredje stycket. Enligtden bestämmelsen skall de statliga affärsverken utgöra självständigaskattesubjekt. I specialmotiveringen till bestämmelsen anges vad som skallförstås med statlig myndighet. Genom regleringen i 3S begränsas i praktikenbeskattningsområdet såvitt avser statliga myndigheter, till att avse uthyrningeller bostadsrättsupplåtelse åt sädana myndigheter som omfattas av detsärskilda kompensationssystem som behandlats i avsnitt 2.3.2. Primär- ochlandstingskommuner kommer att få avdragsrätt enligt föreslagna 18 a S för häraktuell mervärdeskatt. Det nuvarande kravet på stadigvarande användning kvarstårDet kravet gäller således här användningen i kommunens eller myndighetensverksamhet över huvud taget. Vad som bortfaller är kravet på verksamhetens arti dessa fall. Bestämmelserna har utformats i enlighet med vad tagrådet förordati sitt yttrande. Förslaget syftar till att säkerställakonkurrensneutralitet vid kommunernas eller statens val mellan verksamhet påegna respektive upplåtna fastigheten förslag överensstämmer i sak medkommitténs förslag (betänkandet delis. 219 f och 234). Denna paragraf reglerar skattskyldigheten. Nuvarande sistastycket är dock en hänvisning till bestämmelser om skatt vid införsel. Stycketbehövs inte och bör därför utgå. I enlighet med vad lagrådet föreslagit bör orden"tills vidare" utgå i nuvarande fjärde och sjätte styckena. Det börframhållas att särskilda skäl enligt sjätte stycket i dess nuvarande lydelse iallmänhet kan anses föreligga dä förhållandena vid tiden förbeslutet om skattskyldighet inte ändras framöver. Detta kan vara fallet dåskattskyldighet medgivits för att möjliggöra avdragsrätt underuppbyggnadsskedet av en verksamhet utan att nägon verksamhet sedan påbörjasinom rimlig tid. kan då bestämma att beslutet omskattskyldighet skall upphöra att gälla. Någon förändring av denna ordning ärinte avsedd. 2a § Prop. Ändringarna i tredje stycket, vilka i huvudsaköverensstämmer med kommitténs förslag, är i allt väsentligt en följd av attskatteplikten på tjänsteområdet utvidgas. I detta stycke anges tjänster somräknas som exporttjänster trots att de utförs i . För merparten av dessatjänster gäller enligt anvisningarna att export i sådant fall anses föreliggaendast när tjänsten avser verksamhet som uppdragsgivaren bedriver i utlandet ochsom skulle ha medfört skattskyldighet om den utövats här i landet. Paragrafen innehåller enligt den föreslagna ordalydelseningen begränsning till omsättning av skatteplikdga varor och tjänstenErforderiig begränsning uppnäs emellertid genom att skattskyldigheten förexport är i 2 § andra stycket begränsad till att avse den som omsätter varaeller tjänst som är skattepliktig eller kvalificerat undantagen frånskatteplikt. Mot bakgrund härav och införandet av generell skatteplikt förtjänster har hänvisningarna till bestämmelserna om skatteplikt tagits bort iförevarande paragrafs nuvarande tredje stycke 2), 5), 9) och 10). Ändringarna i1) är gjorda närmast i förtydligande syfte. Denna punkt kommer att fä ökadbetydelse i och med att skatteplikten enligt förordningen (1968:616) omskattskyldighet dll mervärdeskatt för hamn- och flygplatsverksamhet överförsdll ML och förordningen upphävs. Exportbestämmelserna i 5 § första meningen iförordningen motsvaras i ML av förevarande punkt. Denna kommer att omfattat.ex. den skatteplikt som följer av här föreslagna punkt 8 andra stycket d avanvisningarna till 8 § avseende upplåtelse för fartyg eller luftfartyg av hamneller flygplats. Ändringen i 3) är en konsekvens av att förmedling av tjänsterförs in under skatteplikten. Ändringen i 4) är en följd av att skattepliktenföreslås utsträckt till att även gälla personbefordran. Den närmare innebördenav bestämmelsen i denna del framgår av vad som sägs i avsnitt 2.2.3. ominternadonell personbefordran. Resgodsbefordran bör ses som en del avpersonbefordran. Bestämmelsen i föreslagna punkten 6) motsvarar 5 § andrameningen förordningen om skattskyldighet till mervärdeskatt för hamn- ochflygplatsverksamhet. Denna förordning föreslås som tidigare nämnts upphävd.Nuvarande punkten 7) angående lagring har kompletterats med förvaring, dettaför att undvika tillämpningsproblem. Som en följd av att 10 § upphävs, slopashänvisningen i nuvarande punkten 9). Den föreslagna punkten 12) i tredje stycket motsvarar dennuvarande punkten 11) men har utvidgats, främst med hänsyn till den utvidgade skatte plikten för immateriella rättigheten I förhållande till lagrådsremissen har emellertid gjorts den ändringen att upphovsrätter undantas från skatteplikt inte bara såvitt avser upphovsmannens transaktioner utan generellt. Endast vissa upphovsrätter kvarstår i förslaget som skattepliktiga. Som tagrådet på pekat är rätten till datasystem och datorprogram att anse som en sådan rät tighet enligt upphovsrättslagen, om systemet eller programmet har sädan originalitet att s.k. verkshöjd föreliggen I enlighet med lagrädets yttrande bör därför exportbestämmelsens nuvarande lydelse om system och program omformuleras till att endast gälla enkla, upphovsrättsligt oskyddade system och program. Därigenom undviks således en dubbelreglering av de skyd dade systemen och programmen. Nuvarande tredje stycket punkten 12) angående automatiskdatabehand- Prop. 1989/90:111 ling har utsträckts till att även gällasystemering eller programmering för automatisk databehandling. I en ny punkttas därefter upp tillhandahällande av informadon ät utländsk uppdragsgivare.Denna punkt avser tillhandahållande av alla slag av information, således ävendatorbaserad information. Utformningen av dessa båda punkter är gjord ienlighet med tagrådets yttrande. Den föreslagna punkten 16) gäller annantjänst av ekonomisk, juridisk, administrativ eller därmed jämförbar art. Dennapunkt avser sådana tjänster i vidsträckt bemärkelse. Vissa av de föregäende punkternakan i och för sig falla in under denna punkt. Tills vidare bör dock förevarandestycke ges denna utformning för att i möjligaste män undgå tillämpningsproblem. I det femte stycket finns särskilda exportbestämmelserangående reparationer m.m. av utländska lastbilar eller släpvagnar tillsådana. Med hänsyn till att skatteplikten föreslås utvidgad till att även gällapersonbefordran, föresläs här att dessa exportbestämmelser även blirtillämpliga pä utländska bussar och släpvagnar till sädana. Detta förslag fannsinte i lagrådsremissen. Det föreslagna sista stycket motsvarar bestämmelser iförordningen (1968:591) om mervärdeskatt i vissa fall vid utförsel. Dennaförordning föresläs upphävd som en konsekvens av att bemyndigandet i 1 §slopas. Förslaget överensstämmer i sak med nuvarande ordning. I enlighet medlagrådets yttrande har lydelsen jämkats i förhållande till lydelsen ilagrådsremissen. Innebörden av regleringen är följande. Enligt förevarandeparagraf andra stycket 4) räknas som export leverans av varor inom landet förbl.a. försäljning på fartyg i utrikes trafik. I samma stycke 3) finns dessutomen bestämmelse om att som export räknas leverans av vara inom landet i frihamn.Bestämmelsen gäller vara som inte är avsedd att användas i . I detföreslagna sjunde stycket görs emellertid undantag från bestämmelserna i andrastycket såvitt avser leverans av annat än vissa särskilt uppräknade varor tillfartyg i viss internordisk trafik. Sådana leveranser räknas inte som export ochmervärdeskatt skall alltså utgå trots bestämmelserna i andra stycket. Beträffandeleveranser av de i sjunde stycket särskilt uppräknade produkterna gälleremellertid bestämmelserna i andra stycket. Dessa leveranser räknas således somexport och föranleder därmed inte någon utgående skatt. Bestämmelserna isjunde stycket är utformade så att de blir tillämpliga beträffande leveransersåväl till fartyg på linje mellan och annat nordiskt land som tillfartyg på annan internordisk linje. Den som levererar till fartyget haravdragsrätt enligt ML:s allmänna regler för ingäende skatt. Den som försäljervaror från fartyget får anses tillhandahålla dessa som export enligtförevarande paragraf första eller fjärde stycket. För ingående skatt hänförligtill försäljningen föreligger enligt ML:s allmänna regler avdragsrätt. Av föreslagna18 § sista stycket framgår emellertid att säljaren saknar rätt till avdrag förden ingående skatt som belöper på sädana varor som inte särskilt räknas upp iförevarande paragraf sjunde stycket och som således beskattats vid leveransentill fartyget. I ett nytt tredje stycke anges att för verksamhet sombedrivs av statligt affärsverk är verket skattskyldigt. Vidare anges att närdet i lagen talas om staten avses inte sådant verk. Bestämmelserna är utformadei enlighet med vad som förordas i lagrådels yttrande. Angående innebörden ochkonsekvenserna av bestämmelserna vill jag anmärka följande. Bestämmelserna är att se som en specialregleringbeträffande de statliga affärsverken. Varje affärsverk kommer att utgöra ettsjälvständigt skattesubjekt i mervärdeskattesammanhang. För staten i övrigtupprätthålls emellertid den nuvarande huvudprincipen nämligen att staten utgörett enda subjekt. Syftet med specialregleringen är främst att uppnåkonkurrensneutralitet mellan å ena sidan privata företag och å andra sidanaffärsverken. Genom att varje affärsverk kommer att utgöra ett självständigtskattesubjekt blir samma regler tillämpliga som när det gäller privata företag.Affärsverken kommer således att debiteras mervärdeskatt vid tillhandahållandenfrån annan statlig myndighet. Bestämmelserna om uttagsbeskattning och importbeskattningblir tillämpliga på affärsverken i samma mån som på privata företag. Affärsverken blir skattskyldiga oavsett om kunden är enstatlig myndighet eller någon annan. Detta torde emellertid komma att saknastörre betydelse frän konkurrenssynpunkt. Det beror på att flertaletmyndigheter som inte blir självständiga skattesubjekt kommer att fä automatiskkompensation för ingäende mervärdeskatt på sätt som anges i avsnitt 2.3.2.Detta kompensationssystem är ett internt redovisningsförfarande inom staten.