prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — LAG:s rapportspeglar en total brist på samordning mellan aktuella utredningar och förslag.Sambanden meUan jordbmks-, energi-, regional- och skattepolitik har LAG heltbortsett från. Detta är heU oacceptabeU. LAG:s rapport saknar den helhetssynman måste kunna kräva av en statlig utredning. ------ Utredningenmåste i första hand betraktas som en jordbmkspo litisk utredning. Livsmedelskostnader, kostfrågor och livsmedelskvalitet, som är av intresse för konsumenten, beskrivs förhållandevis lite. Inte heller belyses förädling, distribution och handel, vilket torde ha en väl så stor betydelse för livsmedelspriserna som råvamkostnadema. Även i öv rigt påverkar förhållandena inom dessa områden, inte minst avsaknaden av fri konkurrens inom grossist- och detaljistledet, effektema av en av reglering. --- Det saknas i hög grad en noggrann genomgång av vilka medelsom skall tillgripas. Det gäller speciellt i vilken takt en omstäUning kangenomföras samt vilka konsekvenser angivna förändringar för med sig för jordbmkoch landsbygd i olika regioner. 1.70Konsument-Forum: Vi är eniga med mbriken på betänkandet, att vi behöver en ny livsmedelspolitik. Betänkandet har emellertid fått mera karaktären av en ny jordbmkspolitik. I det senare avseendet delar vi utredningens förslag till stora delar . Visaknar helhetssynen på en livsmedelspolitik. Denna borde ha omfattat hela kedjaninkl. "förädling" och distribution. Ett livskraftigt jordbmk och enlevande landsbygd saboteras effektivt av den nästan monopol-artadecentraliserade distributionen. Vi upplever det som ointressant att hasynpunkter på prisfrågor i jordbmksledet, när resten av kedjan alltför lätt tarhand om eventuella prisfördelar från första ledet. Vivill också framföra att utredningen aUtför mycket fixerat sig på nuläget i väriden. Bilden kommer att fortsatt snabbt förändras och vi är övertygade om att stora exportmöjligheter väntar vårt relativt rena jord bmk. Vianser att utredningen alltför ensidigt uppehållit sig vid problemställningenatt avreglera det svenska jordbmket och inte tillräckligt undersökt hurman på bästa sätt kan ta vara på den svenska odlingsarealen och det Prop.1989/90:146 viktiga svenska jordbruket. 1.71 : Arbetsgruppen understryker att förslagen i LAG är att betrakta som principförslag och att det på åtskilliga punkter krävs en utveckling av detaljlösningar. KFär av samma uppfattning. Detta kräver dels att de avgivna synpunkterna iremissyttrandena i hög grad beaktas vid utarbetandet av regeringensproposition dels att förtydliganden sker i denna skrivning. 1.72 Landsorganisationeni : Den av arbetsgmppen föreslagna mo dellen för en ny livsmedelspolitik skiljer sig från tidigare utredningar på ett förtjänstfullt sätt. Det som presenteras är en avreglering av jordbmket, inte som tidigare marginella förändringar inom regleringsekonomin. LO stödjer de principiella resonemang och förslag som går ut på att efterfrå gan, pris, konkurrens och lönsamhet skall ersätta statliga regleringar inom jordbrukssektorn. Förutsättningarna för att svenska lantbrukare skall kun na förse svenska konsumenter med bra livsmedel till rimlig kostnad för bättras därmed. ---- LOmenar att regeringen i sina direktiv till arbetsgmppen borde hautgått från den helhetssyn på livsmedelskedjan som krävs för att konsu menternas intressen fullt ut skall kunna tillgodoses. 1.73 Landstingsförbundet:Styrelsen anser att förslagets inriktning är bra. Produktion av billigare och bättre livsmedel borde bli möjlig. Livsmedels politiken har kännetecknats av en låg grad av måluppfyllelse samti digt som kostnaderna för att upprätthålla systemet främst blivit betydande.-- Detär emellertid viktigt att omliiggningen utformas så att regionalpoli tiska aspekter inte åsidosätts. Förbundsstyrelsenanser det som en brist att hälsopolitiska aspekter med anknytning till livsmedelspolitiken inte diskuteras utförligare i utredning en. 1.74 : Uppläggningen av arbetet avviker från vad som varit utmärkande för offentligt utredningsarbete i vårt land. Pariamentarikerna har enbart fått fungera som referensgrupp utan reell möjlighet att utöva inflytande på skrivningarna och utan rätt att reservera sig, bara avge särskilda yttranden. LRF:s representanter har som adjunge rade ledamöter inte fått närvara vid alla sammanträden och har inte givits rätt att avlämna särmeningar. Allsidigt sammansatta expertgrupper, som behövs för att få fram ett genomarbetat beslutsunderlag, har över huvud taget inte anlitats. ResuUatethar blivit en slutprodukt som inte utmärks av den grundlig het, objektivitet och verklighetsförankring som bör krävas av offentligt utredande.--- Dennauppläggning är så mycket mer anmärkningsvärd eftersom LRF visat stor beredvillighet att medverka i en omprövning .Denna 30 beredvillighetborde ha tagits till vara och lagts till grund för en framtidsin- Prop.1989/90:146 riktad politik, utvecklad i samförstånd mellan samhället ochnäringen. ---- LRFhar lagt fram och ställt sig bakom en radikal reformering och förenklingav hittillsvarande prisregleringssystem. LRFhar noterat att rapportens titel är "En ny livsmedelspolitik". Denutlovade helhetssynen uteblev dock. ---- LRFvill deklarera som sin uppfattning att LAG:s rapport genomsin ensidighet, sina bristfälliga analyser och ofullständighet i övrigt intekan läggas till gmnd för beslut av angående jordbmks- ochlivsmedelspolitiken. På så lösa grunder går det inte att fatta långtgåendeprincipbeslut i frågor av så stor betydelse. Det skulle t. ex. vara oansvarigtatt frånhända sig det basinstmment, som prisregleringslagen utgör. Våren1990 bör heller inte tas några beslut som föregriper de pågående GATT-förhandlingarna-- . LRFär emellertid berett att medverka till en långsiktig omställning för jordbruket---- . Omriksdagen skall ta beslut om inriktningen av jordbruks- och livsmedelspolitiken bör som grund för detta således läggas de riktlinjer som LRF presenterar . 1.75Samarbetsgruppen för alternativ odling: SAO är positiv till att en avregleringgörs i den mån detta är förenligt med en långsiktig resurshus-hållnirig ienlighet med grundsynen i de fem etiska normer som kom fram . SAOär mycket kritisk till att förslaget till den nya livsmedelspolitiken ledertill fortsatt förbrukning av ändliga naturresurser. SAOär mycket kritisk till att det inte finns någon miljöanalys i förslaget. Viser som en del av flera utredningar som görs just . Därförmåste en samordning med dessa göras innan beslut fattas om den nyajordbrukspolitiken. 1.77 Småföretagens riksorganisation:Småföretagens riksorganisation anser att utredningens förslag om avregleringoch förenkling är steg i rätt riktning. Jordbruks- och livsmedelspolitikenmåste bli mera marknadsanpassad. Emellertid krävs att förändringarna sker isådan takt och omfattning att berörda aktörer ges möjlighet att ställa omproduktionsapparaten, eller vidta andra åtgärder som kan visa sig nödvändiga,för att undvika utslagning. 1.78 Svenska arbetsgivareföreningen:SAF biträder arbetsgruppens förslag att nuvarande system med gränsskydd ochintern reglering av priser och produktion ersätts med ett gränsskydd utanintern marknadsreglering. SAFbiträder vidare att stödnivån anpassas till genomsnittet inom OECD-området.Härvid måste beaktas de krav som en framtida svensk EG-anpassning kan komma attställa. ---- Engrundval för utformningen av en ny livsmedelspolitik måste vara att stödet skall varaväsentligt billigare för samhällsekonomin och konsumenterna än detnuvarande. 1.80 : Enligt SLF:s uppfattning är det inte Prop.1989/90:146 tillräckligt att förändra jordbrukspolitiken. SLF menar att regeringen isina Bilaga 2 direktiv till arbetsgruppen borde ha utgått från den helhetssyn på livsme delskedjan som krävs för att både primärproducenternas och konsumen ternas intressen fullt ut skall kunna tillgodoses. SLFstödjer de principiella resonemang och förslag som går ut på att efterfrågan,pris, konkurrens och lönsamhet skall ersätta statliga regleringar inomjordbrukssektorn och vill betona vikten av aktiva åtgärder för att underiättaen omställning. 1.82 : Föreningen anser att det är mycket allvarligt att direktiven inte betonar vikten av att den inhemska avregle ringen utformas så att oersättliga miljö, natur- och kulturvärden knutna till jordbmket inte hotas vid en avreglering. Det är lika allvarligt att direktiven inte har gett arbetsgruppen till uppgift att, i samband med den inhemska avregleringen, utforma åtgärder i syfte att utveckla det jordbmk som morgondagens samhälle behöver. Utredningenhar försummat väsentliga synpunkter. Förslaget till nytt skattesystem innebärallvarliga försämringar för deltidsjordbruket i skogs- och mellanbygden--- . Detgynnar s.k. rationella jordbmksföretag ----- .Förslaget till ny livsmedelspolitik saknar en väl genomförd miljö konsekvensanalys. Dessa exempel visar att miljön har alltför låg prioritet i den praktiska politiken. 1.83 ; SCF ställer sig i allt väsentligt positivt till en avreglering och marknadsanpassning av livsmedelssektorn i enlighet med arbetsgmppens förslag. Vi vill dock betona att avregleringen måste kombineras med starka regionalpolitiska åtgärder så att regional livsme delsförsörjning säkerställs i hela landet. Detta borde kunna uppnås på det sätt som arbetsgruppen föreslår, men statsmaktema måste då vara beredda att öka glesbygdsstödet och andra regionalpolitiska insatser om arbets gruppens förslag visar sig vara otillräckliga. 1.85 : Vi tillstyrker i princip en avreglering av det svenska jordbruket inom ramen för ett gränsskydd men anser att avregleringen och gränsskyddet i väsentliga avseenden måste genomföras på andra sätt än enligt LAG:s förslag. LAGhar inte preciserat vilken självförsörjningsgrad som skall gälla. LAG:s förslag kan därför inte utan väsentliga kompletteringar och änd ringar läggas till grund för en omläggning av den svenska livsmedelspoliti ken. torersförbund--- ansluter sig till vad anförti sitt remissvar. Fåtorde förneka behovet av en ny livsmedelspolitik. För att ge dennabärkraft måste emellertid utredningar som denna samordnas med andra utredningar främstskatteomläggningen, energipolitiken, miljöpoli- Prop. 1989/90:146 tiken och regionalpolitiken. Enfullständig utredning om konsekvenseraa av föreslagna förändringar inom helanäringen och effekteraa på landsbygden är nödvändig innan beslut tas om nylivsmedelspolitik. I en sådan utredning måste arrendato-reraas förhållandensärskilt beaktas och belysas. 1.90Trädgårdsnäringens riksförbund: LAG-betänkandet har getts den pretentiösambriken "En ny livsmedelspolitik". Detta är enligt förbundets meningen mycket missvisande mbricering på vad som i realiteten enbart ärett förslag om en ny jordbmkspolitik. Förbundetanser att en samhällelig livsmedelspolitik fömtom jordbmkets produktionsfrågoräven skall innefatta den yrkesmässiga trädgårdsodlingens produktions- ochmarknadsfrågor, förädlingsledet för jordbmks-och trädgårdsråvaror, distributionoch handel av färska och förädlade råvaror och livsmedel, kontroU- ochkonsumentfrågor såväl som närings-och kosthållsfrågor. 2.1 Styrelsenför internationell utveckling: Det är angeläget att konstateraatt den ökade livsmedelsproduktion som kommer att krävas för den snabbt växandebefolkningen i i första hand måste produceras där. 2.2 Kommerskollegium:Huvudproblemet för den internationella jord bmksnäringen är den bristande balans som råder mellan produktion och konsumtion av jordbmksråvaror. Ettannat problem för den intemationella jordbmksnäringen är den jordförstöring som pågårpå olika håll i världen- . faktorersom tenderar att öka världsmarknadsprisema på jordbmksråvaror, börenligt kollegiet utgöra incitament för att den svenska jordbruksmarken inteutnyttjas för ändamål som omöjliggör jordbmksproduktion. Motbakgmnd av dels den svårbedömbara globala utbuds- och efterfrå-gesituationen påjordbmksområdet, dels de pågående förhandlingama på jordbmksområdet i ,finns enligt kollegiets mening anledning till försiktighet vid utarbetandet aven ny svensk jordbmkspolitik. ---- Förden händelse skulle komma att närmare samarbetamed EG på jordbmksområdet är det viktigt att en sådan utvecklinginte onödigtvis försvåras. Det är därför en fördel om den nya svenskajordbmkspolitiken utformas på ett sätt som inte alltför påtagligt avviker frånden jordbmkspolitik som EG kommer att föra bl.a. som en följd avförhandlingarna på jordbmksområdet i . 2.3 Överbefälhavaren:Överbefälhavaren följer med intresse det utveck lingsarbete som sker inom ramen för GATT-förhandlingarna. 3 1989/90. I saml Nr 146. är från svensk synpunktutomordentligt viktigt att just Norrlandsproble- Prop. 1989/90:146 matikenbeaktas i det fortsatta förhandlingsarbetet när regionala stödfor- Bilaga 2mer av skilda slag för livsmedelsproduktionen behandlas. 2.10 Lantbruksstyrelsen: Lantbmksstyrelsensaknar en diskussion omdet europeiska integrationsarbete som pågår inom alla samhällsområ den. 2.11 Skogsstyrelsen:Skogsstyrelsen instämmer i att den framtida mark användningspolitiken i bör utformas med hänsyn tiU ett globalt perspektiv. Om man enbart betraktar näringsbehovet hos jordens befolk ning finns egentligen inget globalt överskott av livsmedel. Problemet är bl.a. att en del liksom länder i inte har tillräcklig köpkraft. Detta kan komma att fiSrändras varför markanvändningspoliti ken bör utformas med beaktande av möjligheten att återgå till livsmedelsproduktion. Detär inga tekniska svårigheter att omföra skogsmark till jordbmksmark.Skogsodling är ett bra sätt att bevara markens bördighet. 2.13 Statens jordbruksnämnd:Eflekter av förslagen som berör gränsskyddet för enskilda produkter kanmedföra en risk för handelspolitiska komplikationer. 2.14 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KDanser att detär angeläget att liberaliseringssträvandena inom får framgång och Sverigebör aktivt verka härför. Oavsett utvecklingen i GATT-förhandlingama bör ensvensk reform av livsmedelspolitiken fortgå, huvudsakligen i enlighet medLAG:s förslag. 2.39Länsstyrelsen i län: Lag har relativt fragmentariskt diskuterat ---- Detfinns enligt uppfattning tendenser somkan påverka den globala försörjningen, exempelvis den starka befolk ningsökningen. -- Vi saknar möjlighet att fömtse framtiden och utvecklingenkommer säkert att innebära både förändringar och överraskningar och att detdärför finns skäl att ha betydande säkerhetsmarginaler och att noga väga varjeförändring av betingdsema för svensk livsmedelsproduktion som skulle kunnainnebära att för decennier görs omöjlig för produktion. 2.58Delegationen för glesbygdsfrågor: Det är viktigt att slå fast att faktorasom den globala försörjningssituationen och den accelererande förstöringen avproduktionsresursema måste tillmätas stor vikt vid utformningen av en nylivsmedelspolitik. 2.63Familjejordbrukarnas riksförbund: Att slå ut en livsmedelsproduk tion i hemlandet för att köpa på världsmarknaden är klart omoraliskt när svälten på jorden bara ökar. 2.70 Konsument-Foruni;Förhållandena i tredje världen fordrar att vi är Prop. 1989/90:146 självförsörjande på livsmedel och insatsresurser, så att vi inte ökar sårbar-Bilaga 2 heten ute i världen genom att göra oss beroende av världsmarknaden. All odlad areal skall bibehållas i vårt land av bl. a. detta skäl, men även med tanke på de framtida underskattade exportmöjligheteraa som fak tiskt har. Vår relativt rena jord och miljö, jämfört med övriga , är vår resurs. Det kommer snart att göra att efterfrågan på rena livsmedel och hög kvalitet kommer att öka intresset för svenska produkter. 2.72Landsorganisationen i : 1 den svenska debatten fram förs ibland synpunkten att svensk export av t. ex. spannmål skulle lindra de problem med livsmedelsförsörjningen som finns i många av utveck- LO delarinte den uppfattningen. exportav spannmål undergräver mottagarländeraas möjligheter att bygga upp en egenförsörjning av livsmedel och förstärker de stora matkoncer-nemas grepp överexportgrödoma. Svensk spannmål kan framöver upphandlas tillvärldsmarknadspriser av biståndsmyndigheter för insatser i akuta situationer.Något långsiktigt altemativ till en inhemsk försörjning i utvecklingsländemavarken skall eUer kan spannmålsexport från bli. 2.74Lantbrukarnas riksförbund: LAG ger en glättad bild av livsmedelssi tuationen i världen.-- Detgår inte komma förbi att mycket stora arealer nu är på gränsen att övergå till icke-odlingsbar öken. 2.80Svenska lantarbetareförbundet: 1 den svenska debatten framförs ibland synpunkten att svensk export av t.ex. spannmål skulle lindra de problem med livsmedelsförsörjningen som finns i många av utvecklings länderna. SLF delar inte den uppfattningen.------ Industriländeraas exportav spannmål undergräver mottagarländemas möjligheter att bygga upp en egenförsörjning av livsmedel och förstärker de stora matkoncer- neraasgrepp över exportgrödoma. Något långsiktigt alteraativ till eninhemsk försörjning i utvecklingsländeraa varken skall eller kan spannmålsexportfrån bli. 2.82Svenska : Utredningen synes utgå ifrån att världsmarknaden även framgent kommer att kännetecknas av överskott på livsmedel. Enligt föreningens mening är ett sådant antagande illa under byggt. mening är det möjligt - kanske t.o.m. sannolikt -attväridsmarknaden kan komma att kännetecknas avbrist på livsmedel. Därför är det ett absolut krav att de arealer som planerastas ur drift används på ett sådant sätt att de snabbt åter kan tas i anspråkför matproduktion. Det innebär ett nej tiU skogsplantering annat än med lövträdi begränsad omfattning. Föreningenanser att regeringen i GATT-förhandlingama skall driva kravet att en internationell avreglering måste ske med fullt beaktande av 35 miljöaspektema.Härvid torde det inte vara tillräckligt med miljö- och Prop. 1989/90: 146 hälsokrav på införda produkter, utan kraven bör även riktas mot den Bilaga2 produktionsteknik som används. 3 Utvärdering av nuvarande politik 3.3överbefälhavaren: anser i likhet med utrednings-gmppen attmotiven för den reglering av priser och produktion inom livsmedelsområdet somutformats under tidigare decennier numera har genomgått radikala förändringar.Behovet av omprövning av livsmedelspolitikens gmndläggande principer är därförstort. 3.5Socialstyrelsen:-- Livsmedelssystemet kan inte sägas ha be främjat ett hälsoriktigt kosthåll. Enannan brist är att systemet tillsammans med stordrift och koncentra tion inom livsmedelssektom, inte minst i fråga om distributionen, kommit att äventyra den fria konkurrensen. En närmast monopoUiknande situa tion kan sägas råda på vissa marknader. Socialstyrelsendelar uppfattningen att livsmedelspolitikens förebyggan de effekter på den yttre miljön hittiUs har varit negativa. 3.9 Riksantikvarieämbetet:Även om nuvarande jordbmkspolitik bidragit till att jordbmksproduktionen kunnat fortleva inom landsdelar med sämre fömtsättningar tvingas man konstatera att den i stora stycken varit till men för kultur- och naturmiljön.- ---- Riksantikvarieämbetetinstämmer därför i önskemålen om en omprövning av dagensjordbmkspolitik. 3.10 Lantbruksstyrelsen:Vad gäUer effektivitetskravet------------------------------ viU lant bmksstyrelsen understryka att produktivitetsutvecklingen på företagsnivå i primärproduktionen varit positiv. Vad gäller markanvändningen delar lantbmksstyrelsen arbetsgmppens slutsats att markresursen i jordbmket är delvis fel använd sett från ett samhällsekonomiskt perspektiv. Beträffandeberedskapsmålet delar lantbmksstyrelsen arbetsgmppens uppfattning attöverkapacitet råder vad gäller fasta produktionsresurser. Beträffandekonsumentmålet är enligt arbetsgmppen de gmndläggande kraven väl uppfyllda. Däremot framhålls att utvecklingen av nya produk ter och prisutvecklingen är otillfredsställande. Lantbmksstyrelsen vill som förklaring till dessa förhållanden peka på den höga företagskoncentra tionen och bristande konkurrensen inom distribution, förädling och han- dd----- . Vadgäller inkomstmålet är- en gmndläggande fömtsättning för attövriga livsmedelspolitiska mål ska kunna uppfyllas att inkomstutvecklingen iprimärproduktionen är tillfredsställande. Lantbmksstyrelsenkan i huvudsak ansluta sig till utredningens beskriv ning av jordbmkets negativa miljöeffekter. Arbetsgruppenanser att de förhållandevis höga priserna på jordbrukets Prop. produkterär skulden till miljöproblemen i jordbruket. tionaliseringeni jordbruket är inte endast en följd av en hög prisnivå på produkterna utanockså av ökande kostnader för främst arbetskraft. En internationell utblickvisar att även i länder med förhållandevis låga jordbrukspriser är jordbruketsmiljöproblem stora, ofta mycket större än i . Orsaken härtill kan varaatt det inte är jordbmkspolitiken i sig som avgör problemens styrka och artutan samhällets tekniska och ekonomiska utveckling samt institutionellafaktorer såsom miljölagstiftning m.m. Det är enligt lantbmksstyrdsenserfarenhet fullt möjligt att åstadkomma väsentliga miljöförbättringar genomolika åtgärder som vidtas inom ramen för nuvarande system. Detregionala målet framstår enligt arbetsgruppen som i stort uppfyllt vad avser jordbmkets egen regionala fördelning. Även i detta avseende finns det enligt lantbruksstyrelsens mening betydande risk för att en mo mentan avreglering kan leda till en sådan omstrukturering inom jordbm ket att de regionala målen motverkas. Lantbmksstyrelsendelar inte arbetsgruppens bedömning att en bild av ett produktionssystem som brister i centrala avseenden framträder. Lantbruksstyrelseninstämmer dock, liksom flertalet lantbmksnämnder, i arbetsgmppens grundsyn ochallmänna slutsatser om behovet av en ny livsmedelspolitik med övergång till ettfriare och mer marknadsorienterat system för prisbildning på jordbmksprodukter. 3.13 : JNdelar uppfattningen att de motiv som ursprungligen funnits för den omfattanderegleringen av jordbmkssektom försvagats. Systemet har inneburit nackdelar -främst genom att det inom systemets ram visat sig vara svårt att tillämpa enprissättning som förhindrar överproduktion. Det finns därför skäl som talarför en begränsning av regleringarna och att jordbmket därmed ges villkor som ärmer likartade dem som gäller för andra sektorer i samhället.--------------- 3.14 Statens jordbruksnämndskonsumentdelegation: KD delar LAG: s kritiska syn på den nuvarandejordbmksprisregleringen och dess effekter. 3.23 Näringsfrihetsombudsmannen:Arbetsgmppens beskrivning-------------------------------------------- äröversiktlig, men såvitt NO kan bedöma riktig. Den ger en bild av ett regelverksom i fråga om omfattning och komplexitet torde sakna motstycke i någon annandel av svenskt näringsliv. På nära nog samtliga reglerade vamområden harbetydande kostnader för olönsam export av överskottsproduktion uppkommit genomformellt bestämda avsättningsgarantier eller andra regleringsåtgärder med sammaeffekt. Att producenten garanteras en avsättning för sin produktion till ettgivet pris utan att få några signaler från marknaden torde enligt NO:s meningvara den främsta nackdelen med nuvarande reglering. 3.24 : Verket instämmer i stort i beskrivningenav den nuvarande jordbmksprisregleringens negativa effek- 37 terför samhällsekonomin, vilka också framhållits av SPK i olika samman- Prop.1989/90:146 häng. 3.25 : Detgrundläggande problemet med dagens system är enligt vår mening att konsumentenbelastas med stora kostnader utan att få tillgång till livsmedel avgod kvalitet. Syftet med att förändra livsmedelspolitiken måste vara att sänkapriserna, eller åtminstone dämpa den snabba prisutvecklingen, och samtidigtförbättra livsmedelskvaliteten i vid bemärkelse. 3.26 : En avde stora bristerna i den förda jordbruks- och livsmedelspolitiken ärden dåliga integreringen med strävanden och mål på miljöområdet. Denökande specialiseringen, de ökandeinsatserna av handelsgödsel och bekämpningsmedel, snedfördel ningen geografiskt av djurhållning etc. är en följd av den förda politiken, men även av den tekniska och ekonomiska utvecklingen. har dock en integrering påbörjats, främst tack vare livsmedelspolitiska beslutdårl985.----