prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — fandefrekvensen av arbetsskador orsakade av bekämpningsmedel, samt av dess bedömningav gifteffekterna i den yttre miljön, och beträffande effekteraa på flora ochfauna i vatten. ---- Detsaknas sakliga skäl för en ytterligare begränsning av användningen.Dock råder hos konsumenteraa en oro för att det kan finnas risker med attanvända bekämpningsmedel. Denna upplevda risk kan vara skäl för att ytterligarebegränsa användningen. 1.20 : Rapporten och utredning en, minskad kemisk bekämpning, anser förbundet måste ses i sitt samman hang och inte särbehandlas gentemot andra krav. Syftetmed minskad användning av kemiska bekämpningsmedel är att minska hälso- och miljöriskerna. Detta fömtsätter en kvantifiering av riskema och en mera utförlig och precis riskbedömning än den som pre senteras i utredningen.- I kapitlet om det nuvarande halverings programmet föreslås en utvärdering av detta .En sådan utvärde ring har, såvitt förbundet kan bedöma, inte gjorts. Följaktligen måste en ytterligare halvering av användningen bli mycket svår att motivera. ---- Enhantering som leder till gmndvattenläckage är oacceptabel, menäven detta borde kunna förhindras genom användarvänliga förpack ningar och framför allt information via lantbmksnämnderaas återkom mande kurser för användaraa. Urlakningsbenägna eller på annat sättriskabla preparat bör tas ur bmk. Omregistrering är ett mycket bra sätt att uppdatera informationen om ett preparat ------ Effektenav de föreslagna drastiska minskningama av använd ningen av bekämpningsmedel i svenskt jordbmk blir emellertid dyrare svenska livsmedel och en större efterfrågan på utländska. Detta är inte någon fördel från resthaltssynpunkt, då vi vet att importerade livsme del i regel innehåller mera bekämpningsmedelsrester än svenska. 1.22Kemikontoret: De förändringar i den jordbmkspolitiska utvecklingen, avregleringar,förändrade ekonomiska villkor etc. som kommit till stånd efter det attutredningen redovisats, innebär att de fömtsättningar som utredningens analyserbygger på inte längre föreligger. IVT ser därför inte möjlighet att i sak taställning till de analyser som presenterats. 1.24Lantbmkamas riksförbund: De i utredningen föreslagna målformule- ringaraa "Inga risker på gmnd av bekämpningsmedel i gmndvatten och vattendrag" etc. ansluter väl till de mål som anges i LRF: s miljöprogram. En minskad användning uttryckt som t.ex. kvantitet aktiv substans bör inte ses som ett primärt mål, utan snarare som ett av många medel. Det kan dock enligt LRF:s mening vara en fördel att även kvantifiera en önskvärd utveckling av den använda mängden. 1.25Alternativodlarnas riksförbund: Ambitionen att halvera an- vändningenännu en gång är lovvärd och anser att detta är både Prop. 1989/90:146 önskvärt och möjligt inom . Vianser att bekämpningsmeddsgmppen generellt har överskattat problemen och kostnademasom kan uppstå vid minskning av bekämpningsmedelsanvändningen som förddaraaunderskattats. Vianser att det finns positiva effekter av de föreslagna odlingssystem-förändringaraasom bekämpningsmeddsgmppen inte tagit hänsyn till Beträffandeinriktningen för det fortsatta arbetet anser att minskningen av kemisktbekämpad areal skall betonas mer. Styrmedel och eventuell lagstiftning får intestimulera till övergång till nya lågdospreparat med okända och svåranalyseradeeffekter. I stället bör målsättningen vara att premiera ett totalt uteslutandeav kemisk bekämpning. 1.27 : Avslutningsvisdiskuterar arbetsgmppen mål för det fortsatta arbetet. delar desynpunkter som därvid framförs. Iutredningens kap. 10 framförs att andra mål än den använda mängden bekämpningsmedel behöver utvecklas. Vi instämmer och menar att denna målfokusering medför att målet med minskade risker nås snabbare till lägre kostnader.-- 1.29 : Förbundet tillstyrker rapporten i De ekonomiska konsekvensema av förslagen har förbundetemellertid inte bedömt. Avslutningsvisvill förbundet- framhålla att målet primärt bör varaatt minska hälso- och miljöriskema vid användning av bekämpningsmedel och inteendast eftersträva minskade mängder med hjälp av bl. a. s. k. lågdosmedel. 1.30 : Det är anmärkningsvärt med tanke på uppdraget attrapporten saknar riskkvantifiering. Föreningenmenar att en viktig utgångspunkt för arbetet borde ha varit ett försök att kvantifiera hälso- resp. miljörisker kopplade till dagens bekämpningsmedelsanvändning. ---- [Detfinns] dynamiska vinster i att tidigt anpassa jordbmkets stmkturtiU de biologiska förhållandena. I samma grad finns det dynamiska kostnader iett kvarhållande vid den monokulturdrift, separering mellan växtodling -djurhållning samt separering mellan det samhället och jordbmket somkännetecknar dagens jordbmk och samhälle. TRFkonstaterar inledningsvis att någon egentlig utvärdering av det s. k. halveringsprogrammet ännu ej skett bl. a. beroende på att "halveringeti" beräknas vara genomförd först vid utgången av . Förbundetanser att det är angeläget att ett kontinuerligt arbete bedrivs 185 föratt minska riskerna med kemisk bekämpning. Det är emellertid viktigt Prop.1989/90:146 att målet inte ensidigt definieras som ett volymmål vad gälleranvändning- Bilaga 5 enav kemiska preparat.- Mot den bakgrunden är det mer relevant attsom utredningen själv föreslår definiera målet som riskdiminering inom vissadefinierade områden. TRFkan inte nog starkt betona att man i det fortsatta arbetet på ett helt annatsätt än också måste analysera de ekonomiska konsekvenseraa inomträdgårdsodlingen av olika åtgärder. Någon sådan analys har ännu inte gjorts. 1.34 Konsument-Forumanser att rapporten har uppenbara brister.------------------------------------------------ Rapportenutgår utifrån nuvarande ohållbara situation och relaterar förändringar tilldetta i stället för att utgå från vad som redan är känt och dokumenterat, dvs.långtgående erfarenheter och kunskaper från decenniers alteraativ kemikaliefriodling. 1.35 Hälsofrämjandet: Enligtvår åsikt är och skall regeringens målsättningvara att successivt minska gifterna i jordbraket och komma bort fråndem. Detta skulle varit granden för rapporten. Uppgiftenhar enligt vår mening inte fullföljts. Detta kan inte vara hela svaret påregeringens uppdrag mål: Halvering av bekämpningsmedel i jordbmket. Det äringen halvering om man ökar styrkan men minskar volymen! 1.37Landsorganisationen i : LO anser att rapporten ger en godbild av situationen på bekämpningsmedelsområdet och att de alternativ somföreslås åtföljs av en viss konsekvensbeskrivning. Det givna uppdraget kundeha drivits längre i så måtto att dels en mer fullständig samhällsekonomiskredovisning påvisats, dels ett färre antal alteraativ menmed en "konsumentinriktad" genomgång av konsekvenserna. Arbetetpå att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel på alla områden måste ha en inriktning mot ett mål att utveckla strategier som minimerar eller helt stoppar användning av kemiska bekämpnings medel. 2 Minskad användning av kemiska bekämpningsmedel ijordbruket 2.3 Statens livsmedelsverktillstyrker det av bekämpningsmeddsgrappen förordade alternativet 111, sominnebär en hårdare risk- och nyttovärde-ring tillsammans med en dosreducering.---------------------- Föratt undvika en kvalitativt försämrad livsmedelsproduktion villlivsmedelsverket framhålla vikten av att minskningen avbekämpningsmedelsanvändningen sker i en sådan takt att nya odlingsmetoder ochnytt sorturval via växtförädling hinner utvecklas och utprövas. 2.4 ställersig positiv till de förslag som lämnas 186 för att minskabekämpningsmedelsanvändningen och stöder arbetsgrap- Prop. 1989/90:146 pensuppfattning att alteraativ III ger mindre allvarliga konsekvenser för Bilaga 5jordbraket än alteraativ I och II.Dock ifrågasätter jordbraksnämnden omminskad bekämpningsmedelsanvändning bör mätas enbart i kg aktiv substans. Enövergång till mindre farliga preparat bör gynnas även om dessa innehåller enhögre halt aktiv substans. Bekämpad areal och risker med resp. preparat börockså beaktas. 2.6 Statensmaskinprovningar: Enligt Maskinprovningarnas uppfattning är osäkerheten beträffande de ekonomiska konsekvenserna av en minskad användning av bekämpningsmedel inte tillräckligt starkt verifierad i rap porten. ---- Enkänslighetsanalys baserad på antagna prisförändringar hade underlättaten bedömning av de ekonomiska konsekvenseraa för jordbmket. ------ antaletjordbmkare, som själva utför bespmtningsarbete kom mer att minska. Denna minskade självverksamhet leder sannolikt enligt Maskinprovningarnas uppfattning till att kemisk bekämpning i större ut sträckning än kommer att uföras , som inte är optimal när det gäller bekämpningseffekten och att man i stället höjer dosen. 2.7 Sverigeslantbruksuniversitet vill också välkomna utredamas initiativ i alternativ III och instämma i deras förordande av detta. ------ Detmest radikala förslaget, IIb innebär totalförbud för be kämpningsmedelsanvändning medan man i II a inskränker denna till betning av utsäde. Enligt institutionens mening är detta alternativ föga realistiskt både . Sådana grödor som sockerbetor, oljeväxter och potatis skulle om detta alternativ väljs knappast kunna odlas med framgång i de viktigaste odlingsområdena beroende på svåra angrepp av skadegörare. Dådet gäller potatisens skadegörare, t. ex. potatisbladmöglet, står förhoppningentill motståndskraftiga sorter. Potatisexperter vid SLU och menaremellertid att det inte inom överskådlig tid kommer att finnas sorter som kanodlas helt utan bekämpningsinsatser. Den stora arealen "grön träda",725 000 ha kan i sig medföra ökade skadegörarpro- blem t.ex. då det gäller rödsotvimsoch fritfluga. ochII b innebär höga kostnader för jordbmket ochsannolikt en över mäktig konkurrens från andra länder, där importvaroma framställs med medel som svenska odlare måste avstå ifrån. Alteraativla innefattar i princip en halvering av den pesticidkvantitet som beräknas bli använd . Kostnaden för jordbmket upp ges här endast till 500 milj. kr. I jämförelse med dagens optimala bekämpningtorde förlusten för jordbmket sannolikt uppgå till minst I miljard kr. Bladlusangreppkan orsaka stora skördebortfall under enskilda år både i bröd- och foderspannmål. Vi har här en väl fungerande prognos- och 187 varningsverksam het som i stort sett utesluter omotiverad användning. Det Prop.1989/90:146 synes därför knappast vara motiverat med förbud för svamp- ochinsekts- Bilaga 5 medel i stråsäd. Vill man drastiskt minska fungicid- och insekticidanvänd-ningeni stråsäd kan en stegring av bekämpningsmedelsavgifter vara en tänkbar åtgärd. påpekar i sammanfattningen på s. 2 i utredningen innebäralternativen I a och I b en betydande odlingsosäkerhet med risk för omfattandeskador på grödorna. Det har ibland framhållits att riskerna för en upptrappningav svamp- och insektsangrepp vid uraktlåten kemisk bekämpning skulle vara små.Flera svampar t. ex. ur Septoria- och Drechs-lera-släkten fortlever emellertidi fält och kan om ingen bekämpning företages, få ökad betydelse, en risksom man knappast kan negligera. Även om man kan förvänta sig ytteriigareframsteg då det gäller framställning och marknadsföring av växtsorter medbättre motståndskraft mot skadegörare än dagens sortmaterial, innebär altemativenla, Ib, och II b uppenbara risker för svensk växtodling.Tidsperspektivet vid en minskning av denna omfattning måste vara relativt långtså att odlingen hinner anpassa sig till nya förhållanden och alteraativametoder hinner utprovas. Enligtinstitutionens mening är alternativ Illa det rimligaste alteraati vet. Genom att starkt begränsa kemikalieanvändningen, men ändå tillåta insatser i vissa situationer i exempelvis stråsäd mot skadeinsekter och sjukdomar, kan förlusterna för den enskilde odlaren hållas på en rimlig nivå som kostnaderaa för jordbmket totalt begränsas. Detta gäller i första hand altemativ lila. Detär angeläget att man i vissa situationer under enstaka år och i begränsade områden har möjlighet att använda kemiska bekämpningsme del mot vissa skadegörare där andra alternativ saknas . Motbakgrand av ovanstående anser skydd att en strikt behovsanpassad bekämpning mot skadegörare i olika grödor är möjlig att genomföra med lägre insatser av bekämpningsmedel enligt alternativ III a, utan alltför orimliga kostnader och omställningar för jordbmket. Detta bör förslagsvis genomföras för att ej vålla alltför stora omställningsproblem. 2.8Skogs- och jordbrukets forskningsråd: I konsekvensbeskriv ningarna för de olika altemativen redovisas dock endast översiktligt hur olika effekter och kostnader har beräknats. De olika alteraativens inne börd är därför svår att värdera. Vissa ekonomiska effekter förefaller tvek samma. Vidarebeaktas ej de effekter, som en redan genomförd avreglering av fruktodlingen och en aviserad avreglering av spannmålsmarknaden, kom mer att få. Dessa begränsningar i beräkningsunderlaget gör att de ekono miska effekterna förmodligen har underskattats. Irapporten saknas också en mer ingående riskvärdering relaterad tiU de olikaalternativ som utredningen analyserar. upplevsarbetsgmppens val av alternativ som något godtyckligt. 2.9 Styrelsen för tekniskutveckling: STU avstår från att förorda Prop. någonenskild inriktning men finner att rådgivning, utbildning och teknisk Bilaga5 utveckling är viktiga för att uppnå målet. 2.10 : Föratt kunna väga samhällsnyttan av minskadkemisk bekämpning mot samhällskostnaderaa för att åstadkom ma denna minskning måste både nytto- och kostnadssidan studeras samti digt. --- RRV efterlyser därför en bättre belysning av effekter på hälsa ochmiljö av olika typer av bekämpningsmedel samt en värdering av nyttan avåtgärder för att minska användningen av dessa medel. ---- anserRRV att mängden bekämpningsmedel som säljs eller användsär en mycket grov indikator på hälso- och miljöriskeraa förknippade medanvändningen av dessa medel. Riskbilden påverkas bl. a. av hur medlen används,var de används och vilka medel som används samt i vilket syfte. Mot denna bakgmndanser RRV att statistik över försäljning av medel inte ger en rättvis bild av hälso-och miljöriskeraa. Den bör därför användas mycket försiktigt som underlag föråtgärdsförslagen. 2.12Statskontoret: Eventuella ytterligare åtgärder för att sänka bekämpningsmedelsanvändningenbör anstå till en ny jordbrakspolitik, med vad det innebär för inriktningen avjordbraket, sjösatts. 2.14Lantbruksnämnden i län anser att en övergång enligt utredningsgrappensförslag III är mest realistiskt. sida råder dock tveksamhet om påverkan på miljön minskar i och med enhalvering av mängden aktiv substans och övergång till andra preparat. Mängden spridenaktiv substans minskar drastiskt medan antalet doser inte på långt när minskari samma omfattning. Miljöeffekten är dessutom mycket svårmätbar. Betningav utsäde mot olika utsädesburaa sjukdomar och vissa insekter har i dagslägeten mycket liten miljöpåverkan men en stor positiv effekt för odlaren. Betningenär effektiv, behovsanpassad och riktad direkt mot smittkäUan på utsädet. Genombetning minskar behovet av bekämpning i den växande grödan. Av dessaanledningar är betningen mycket värdefull från odlingssynpunkt och bör därför undantasfrån eventuella förbud och begränsningar. ------ Detär troligen fullt möjligt att helt gå över till mekanisk ogräs bekämpning i potatis.- ---- Flyghavreproblemenkan hållas på en rimlig nivå tack vare används kemiska medel endast vid stor förekomst avflyghavre. Vi har i en lag om att flyghavre inte får förekomma i fäU.Denna lag kommer att bli ytterligt svår att leva upp till om dessa preparatbegränsas eller förbjuds. ---- Detär också viktigt att ha förståelse för hur nya resistenta sorter avpotatis och spannmål skall odlas. Ett totalt uteslutande av bekämpning ar gällande resistenta sorter ger skadegöraraa, främst olika svampar, fritt spelram att anpassa sig. är därefter resistensen braten. Resistenta sorter kräver som regel en viss bekämpning. 2.15 Lantbruksnämndeni : Nämnden anser att Prop. samtligafyra förslag är orealistiska med tanke på kostnadema samt de Bilaga 5 hastigaoch omfattande stmkturella och produktionstekniska förändringar som krävs inom jordbmketför förslagens genomförande. Odlingssäkerheten kommer också att minska vilketytterligare skulle försämra ekonomin i jordbmksproduktionen. På rent spannmålsproducerandeföretag skulle också ogräsproblemen bli mycket besvärande även med deförslag på omfattande trädesbmk eller grön träda som utredningen lagt fram. Lantbraksnämndenvill särskiU peka på att flyghavre kan bli ett mycket stort problem. Bekämpningsmedlenär viktiga produktionsmedel och en reducering enligt förslagen skulle innebära oacceptabla konsekvenser för enskilda odlare liksom näringen i sin helthet.---------------- Ny odlingsteknik ochförbätt rade redskap samt resistensförädling tillsammans med ökad rådgivning och utbildning till användaraa skulle vara en bättre väg att ytterligare minska riskema för människor och miljö och ändå behålla de fördelar som bekämpningsmedlen innebär för det modema jordbraket. 2.16 i Södermanlandslän: Om ytterligare begränsning av bekämpningsmedelsanvändningen måste ske,bedöms grappens förslag lila vara det bästa 2.17 : Enövergång till så gott som enbart lågdosmedel i ogräsbekämpningen i stråsäd(alt. 1 a) förefaller inte vara rätt väg mot en långsiktigt hållbar bmkningsmetod,med hänsyn till de osäkerhetsfaktorer som kvarstår kring dessa medel. ---- irapporten, anges att det inte varit möjligt att sätta ett pris på värdetav de minskade risker, som en begränsad eller upphörd användning avbekämpningsmedel innebär (s.47). Till detta kan läggas att värdet av bevaradenaturresurser inte heller kan skattas i pengar. 2.18 : Genomgående redovisas i rapporten öka de kostnader för jordbraket och tor samhället vid en minskning av an vändningen av kemiska bekämpningsmedel, medan däremot minskade kostnader eUer andra vinster förbigås med tystnad. Utredningenhar med andra ord endast fullföljt halva sin uppgift. Enligt vår mening ärrapporten därmed värdelös som beslutsunderiag, t. o. m. fariig. Den måsteovillkorligen kompletteras med en utredning om de vinster för den enskilde lantbrakaren,miljön, sårbarheten, aUmänna hälsoläget osv. som eventuellt kan bli följden aven verkligt kraftfull nydaning av jordbraket. 2.19 Agrifack: Om ytterligarebegränsning av bekämpningsmeddsan-vändningfin måste ske, bedöms grappensförslag III a vara det bästa------------ 2.20 : En ytteriigare minskning av riskerna med användning av bekämpningsmedelär önskvärd. riskeraabehöver dock inte åstadkommas genom stora nedskämingar av 190 bekämpningsmedelsanvändningen,med bl. a. mycket allvarliga ekonomis- Prop. 1989/90:146 ka konsekvenser som följd. ------ Attminska riskeraa bör vara huvudmålet för det fortsatta arbe tet. En fortsatt utveckling av halveringsprogrammet mot hårdare behovs prövning och hårdare krav för att minimera bekämpningsmedlens risker i fråga om yttre miljö, arbetsmiljö och livsmedel är önskvärd. ---- Attsom i förslag III generellt sänka doseraa till halv eller kvarts dosvid ogräsbekämpning kan vara svårt att genomföra. ---- Enuppförökning av skadegörare och en resistensbrytning kan bliföljden av kraftigt sänkta doser. En ökad satsning på resistenta sorter och enutökad försöksverksamhet är här önskvärd. 2.21 : Genom att ingen samlad risk-/ nyttobedömninggörs för de olika alteraativen föreligger ingen möjlighet att värdera dessa gentemot dagens situation. 2.22 Kemikontoret: IVT avvisarutredningens förslag och vill i stället föreslå ett ytterligare utökatsamarbete mellan myndigheteraa och företagen för formulering av gemensamma målbaserade på vetenskapliga fakta. 2.23 föralternativ odling: Ambitionen att halvera användningen ännu en gångär lovvärd och KRAV anser att detta är både önskvärt och möjligt inom några fåår. Vianser att det finns positiva effekter av de föreslagna odlingssystem-förändringaraasom bekämpningsmeddsgrappen inte tagit hänsyn till. ---- Målsättningenbör vara att premiera ett totalt uteslutande av 2.24 : LRF anser alteraativ 111 vara mestintressant då målformuleringen här ligger nära den i LRF:s miljö program. Deekonomiska utvärderingama är i hög grad schablonmässiga och bygger på en lång radantaganden. En gmndligare analys vore enligtLRF: s mening motiverad bl. a. vad gäller effekteraa av olika styrme-dd. Beräkningenav den samhäUsekonomiska nettoeffekten har i hög grad påverkats av att nuvarande överskottsproduktion medför betydande ex portkostnader. -- Mycket talar då för att en koppling till nuvarande exportkostnader inte ärrelevant i ett längre tidsperspektiv. 2.25 : Att sockerbetsodlingen skulle behöva upphöra vid uteslutande av kemisk bekämpning anser vi vara överdrivet. Medanpassad odlingsteknik och växtförädling bör även våroljeväxtod-ling varamöjlig. Atthöstveteodlingen skulle behöva upphöra vid uteslutande av bet ningsmedel är helt felaktigt. sås 100-tals ha med obetat 191 utsäde utan problem ochdessutom finns nu en stinksotresistent sort Prop. 1989/90:146 (). Farhågoraaför stora problem med ogräs och mögelangrepp stöds inte av erfarenheter frånfungerande alteraativodling. ARFifrågasätter starkt bekämpningsmeddsgmppens slutsats att alternativ I b och II skullege underskott av livsmedel liksom att vissa grödor skulle behöva upphöra attodlas. Dessutom anser vi kostnadema starkt överdrivna. ARFvill här hävda alteraativ IIb som slutmål. för programmetsgenomförande bör dock utsträckas till . 2.26 Samarbetsgmppen för alternativodling instämmer med gmppen att en halvering av bekämpningsmedel lätt kanuppnås . Men vi kan absolut inte godta synsättet att detta sker genomatt övergå till lågdosme-dd. 2.27 : De beskrivningar av konsekvensemaav olika handlings-alteraativ som redovisas borde varit mer heltäckande. a. de ekonomiska beräkningaraa. Också i övrigt är bedömningaraa av konsekvenseraaofullständiga. Enligtvår uppfattning är det således väsentligt att inrikta ansträngning- araa på att minska de risker som användningen av kemiska bekämpnings medel kan medföra även om dessa är svåra att mäta. Att fortsätta att arbeta med kvantitativa mål såsom att halvera mängden såld aktiv sub stans av bekämpningsmedel leder alltför lätt till en felaktig prioritering av olika åtgärder.--- Vianser att altemativ III a är att föredra. Det ger växtförädlingen tid och förhoppningsvis också resurser att verkligen satsa på förädling för förbätt rad resistens och ogräskonkurrerande förmåga. Altemativet är dock inte acceptabelt i sin helhelt. Vi anser inte att höga bekämpningsmedelsavgifter är nödvändiga för att få en långsam nertrappning av bekämpningsmedels användningen till stånd.- Riskenför en ökad import av produkter med sämre kvalitet är stor i flera av alteraativen.- Enligtvår uppfattning är det är inte realistiskt att avskaffa användningen av kemiska bekämpningsmedel. 2.29 : 1 den kostnadsredovisning somnu föreligger är det svårt att utläsa humvida kostnadema för de olika altemativen endast gäller omställningsperioden eller ej. Detär märkligt att det överordnade målet att minska riskema översätts till ett operativt mål om färre kg aktiv substans. Graden av koppling dem emellan är låg. Det vore mer relevant att uttrycka vilka risknivåer som anses vara acceptabla. 2.32-------------------------------- : Prop. Manhar i gruppen också försökt att beräkna kostnaderna för de olika Bilaga 5 alternativen.Utan att veta på vilka gmnder man bygger sina beräkningar anser TCO att det ärutomordentligt svårt att göra ekonomiska beräkningar för framtiden med hänsyntill alla osäkra faktorer för jordbrukets framtid och inriktning. ---- Dessutomkan svenskt jordbrak starkt påverkas av besluti och EG, vilket också gör beräkningsgmnderna för kostnaderna i de bådaalternativen ytterst osäkra. TCO tar därför avstånd från alternativen I och II. TCOställer sig bakom alternativ Illa, som kräver en hårdare behovs prövning, reducerade doser i ogräsbekämpningen samt minskad bekämp ning av skadegörare. Det ligger väl i linje med målsättningen för den kemiska användningen i jordbmket som gälleråren 19861990.