prop · GD0371 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:71 om några processrättsliga frågor Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås ett flertal ändringar i de regler som styr domstolarnashandläggning av måj och ärenden. Förstbehandlas frågan om de allmänna domstolarna i enlighet med vad somföreslagits av rättegångsutredningen i alla typer av mål bör få anlitaexperter på det i målet aktuella sakområdet som ledamöter av rätten. Någotförslag om sådan expertmedverkan läggs inte fram. Däremot föreslås att denmöjlighet att anlita särskild expertis i mål om kvalificerad ekonomiskbrottslighet som finns vid 13 särskilt utsedda tingsrätter skall fåutnyttjas av alla 97 tingsrätterna. 1 samband därmed avskaffas de särskildaforumreglerna för dessa brottmål. Itvistemål kan rätten genom mellandom avgöra en del av ett mål med förtur. Detkan i vissa fall innebära stora fördelar när det gäller rättegångskostnaderoch handläggningstid. 1 propositionen föreslås att mellandom skall kunnameddelas i flera fall än . Dessutom föreslås en ändring i reglerna om hur en mellandomskall överklagas. Möjligheternaför en domstol att själv rätta fel i sina avgöranden föreslås utökade. Rättenföreslås vidare få komplettera ett avgörande med ett beslut i en fråga somförbisetts. Efter mönster från vad som gäller inom förvaltningen föreslås ocksåregler om omprövning av beslut i s.k. domstolsärenden. Reglernaom åklagares personliga ansvar för rättegångskostnader i brottmål föreslåsavskaffade. Enåklagare skall normalt lämna den som misstänks för ett brott eller hansförsvarare tillfälle att yttra sig, innan åklagaren inhämtar ett sakkunnigutlåtandefrån någon annan än en myndighet. Tiden inom vilken man haratt anföra besvär över ett tingsrättsbeslut, Prop. 1989/90:71 ,föreslås bli densamma som tiden för överklagande av domar, . Reglernaom behörighetskrav för nämndemän vid allmänna förvaltningsdomstolar ochförsäkringsdomstolar föreslås ändrade så att alla som är tjänstemän vid domstolär uteslutna från valbarhet till uppdrag som nämndeman. Polismansrätt enligt att själv besluta om husrannsakan föreslås ienlighet med tidigare ställningstagande i frågan inskränkt tillfall då det föreligger fara i dröjsmål. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . Lag om ändring i Härigenomföreskrivs i fråga om ' delsatt 1 kap. 7 § skall upphöra att gälla, delsatt i 50 kap. 3 §, 51 kap. 3 §, 52 kap. 2 §, 55 kap. 3 § och 56 kap. 3 § orden"på föreskrivet sätt eller" skall utgå, dels att 1 kap. 8 §, 17kap. 5 och 15 §§ , 23 kap. 14 §, 28 kap. 4 och 5 §§, 30 kap. 13 §, 31 kap. 1-6,10 och 11 §§ , 48 kap. 12 a §,49 kap. 12 §, 52 kap. 1 § samt 55 kap. 12 a §skall ha följande lydelse, delsatt det i balken skall införas tre nya paragrafer, 18 kap. 16 §, 49 kap. 1 a §och 54 kap. 1 a § , av följande lydelse. Utöver vad som följer av 3b § får / entingsrätt, som avses i 7 §, vid prövning av där avsedda mål såsom särskildaledamöter ingå, var för sig eller tillsammans. Utöver vadsom följer av 3 b § får, vid prövning av vidlyftiga eller annars särskiltkrävande mål om allmänt åtal i vilka bedömningen av ekonomiska eller skatterättsligaförhållanden har väsentlig betydelse, såsom särskilda ledamöter ingå, var försig eller tillsammans. 1. en person somförordnats som ekonomisk expert enligt 4 kap. 10 a § , om det finns behov avsärskild fackkunskap inom rätten i fråga om ekonomiska förhållanden, 2. en person somär eller har varit lagfaren domare i allmän förvaltningsdomstol, om det finnsbehov av särskild fackkunskap inom rätten i fråga om skatterättsligaförhållanden. Deltar särskild ledamot vid huvudförhandlingen, gäller ifråga om antalet nämndemän 3 b § första stycket andra och tredje meningarnasamt tredje stycket. Handläggasi en rättegång talan om faslsläddse, huruvida visst rättsförhållande beståreller icke består, och tillika talan, vars prövning beror därav, må särskilddom givas över faststäddsetalan. Beror eljest prövningen av viss talan avannan talan. Berorprövningen av en viss talan av en annan talan som handläggs i samma rättegång,får särskild dom ges över den talan. ' Senaste lydelse av I kap. 7§ 1985:1415 Senaste lydelse 1989:656. ' Senaste lydelse 1971:218. som handläggesi samma rättegång, må ock särskild dom givas över den talan. År beträfiände sammakäromål fråga om ftera omständigheter, som var för sig äro av omedelbar betydelseför utgången, och finnes med hänsyn tid utredningen lämpligt, atl sådan dd avmålet avgöres för sig. må på parts begäran särskild dom givas däröver: motparts bestridande må sådan dom ej givas med mindre synnerliga skäl äro därtill. Dåsärskild dom enligt denna paragraf givits, äge rätten förordna. att målet iövrigt skall vila, till dess domen vunnit laga kraft. Omdel är lämpligt med hänsyn lill utredningen, får särskild dom ges över en av fteraomständigheter, som var för sig är av omedelbar betydelse för utgången, elleröver hur en viss i målet uppkommen fråga, som främst angår rättstillämpningen,skall bedömas vid avgörande av saken. Närsärskild dom ges enligt denna paragraf, får rätten bestämma att målet i övrigtskall vila till dess domen har vunnit laga kraft. Finner rätten på grund av anmärkning eller eljest, att dom eller beslut till följd av skrivfel, missräkning eller annat dylikt förbiseende innehåller uppenbar oriktighet, meddele rätten, sedan parterna erhållit tilljäde att yttra sig. beslut om rättelse. Omrätten finner att en dom eller ett beslut innehåller någon uppenbar oriktighettill följd av rättens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknandeförbiseende, får rätten besluta om rättelse. Rättelse skall antecknas å huvudskriften av domen eller beslutet eller, då beslutet intagits i protokoll, i detta så ock. om del kan ske. å utskrift av domen eller beslutet; därvid skall tillika angivas den dag, då anteckningen göres. Harrätten av förbiseende underlåtit att fatta ett beslut som skulle ha meddelatsi .samband med en dom eller ett slutligt beslut, får rätten komplettera sittavgörande från del all avgörandet meddelades. Innanbeslut om rättelse eller komplettering fattas, skall parterna ha fått tillfälleatt yttra sig, om del inte är uppenbart obehövligt. Beslutet skall om möjligtantecknas på varje exemplar av del avgörande som rättats. Imål där en myndighet för talan på det allmännas vägnar utan atl talan avsertillvaratagande av statens eder någon annans enskilda rätt tdlämpas ifråga omrättegångskostnader bestämmelserna i 31 kap., om annat inte är föreskrivet. 23 kap. 14 § Undersökningsledarenäge inhämta yttrande av sakkunnig. Finnes redan under förundersökningensakkunnig böra utses av rätten, äge undersökningsledaren framställa begärandärom. Han äge ock hos rätten begära föreläggande, att skriftligt bevis skallföretes eller föremål tillhandahållas för besiktning, eller förordnande, attallmän handling som kan antagas äga betydelse som bevis skall tillhandahållasvid förundersökningen. Förordnandeom husrannsakan meddelas av undersökningsledaren, åklagaren eller rätten.Förordnande om husrannsakan för delgivning av stämning i brottmål skall alltidmeddelas av rätten. Kan i annat fall husrannsakan antas bli av stor omfattningeller medföra syn-neriig olägenhet för den hos vilken åtgärden företas, bör, omej fara är i dröjsmål, åtgärden inte vidtas utan rättens förordnande. Undersökningsledarenfår inhämta yttrande från en sakkunnig. Innan ett yttrande inhämtas från någonannan än en myndighet, skall den som misstänks för brottet eller hansförsvarare ges tillfölle att yttra sig om valet av sakkunnig, om inte särskildaskäl talar mot detta. Omen sakkunnig redan under fömndersökningen bör utses av rätten, fårundersökningsledaren framställa begäran om det. Han får också hos rätten begäraföreläggande att skriftligt bevis skall företes eller föremål tillhandahållasför besiktning eller förordnande att allmän handling som kan antas ha betydelsesom bevis skall tillhandahållas vid fömndersökningen. Förordnandeom husrannsakan meddelas, utom i fad som avses i tredje stycket, avundersökningsledaren, åklagaren eller rätten. Förordnande om husrannsakan fördelgivning av stämning i brottmål skall alltid meddelas av rätten. Kan i annatfall husrannsakan antas bli av stor omfattning eller medföra synnerligolägenhet för den hos vilken åtgärden företas, bör, om ej fara är i dröjsmål,åtgärden inte vidtas utan rättens förordnande. Frågaom husrannsakan får rätten ta upp på yrkande av undersökningsledaren eller åklagaren.Efter åtalet får rätten även på yrkande av målsägande eller självmant ta uppen sådan fråga. Fråga om husrannsakan för delgivning av stämning i brottmål tasupp av rätten självmant eller på yrkande av polismyndighet eller åklagaren. Förordnande om husrannsakan för eftersökande av den som skad häktasenligt beslut som avses i 24 kap. 17 § tredje stycket eller hämtas tidinställelse vid rätten meddelas av polismyndighet eller polisman enligtbestämmelser i polislagen (1984:387). "Senaste lydelse 1980: 101. ' Senaste lydelse 1985:267. Utanförordnande, som sägs i 4 §, får polisman företa husrannsakan, om åtgärden hartill syfte att eftersöka den som skall gripas, anhållas eller häktas ellerhämtas till förhör eller tid inställelse vid rätten eller atl verkställa beslagav föremål, som på färsk gärning följts eller spårats, så ock eljest, då faraär i dröjsmål. Vad som sagts nu gäller ej husrannsakan för delgivning av stämningi brottmål. 1 Finnerrätten på grund av anmärkning eller eljest, att dom eller beslut till följd avskrivfel, missräkning eller annat dylikt förbiseende innehåller uppenbaroriktighet, meddele rätten, sedan parterna erhållit tillfölle att yttra sig,beslut om rättelse. Rättelseskall antecknas å huvudskriften av domen eller beslutet eller, då beslutetintagils i protokoll, i detta så ock. om det kan ske, å utskrift av domeneller beslutet; därvid skad tillika angivas den dag, då anteckningen göres. Utanförordnande, som sägs i 4 §, får polisman företa husrannsakan, om fara är idröjsmål. Vad som sagts nu gäller ej husrannsakan för delgivning av stämning ibrottmål. Omrätten ftnner att en dom eller ett beslut innehåller någon uppenbar oriktighettill följd av rättens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknandeförbiseende, får rätten besluta om rättelse. Harrätten av förbiseende underlåtit alt fatta ett beslut som skulle ha meddelatsi samband med en dom eller ett slutligt beslut, får rätten komplettera sittavgörande från det att avgörandet meddelades. dömde lämnat oriktiga uppgifter om sitt namn eller personnummer ulan attdetta avslöjats under rättegången, får rätlen på åklagarens begäran beslutaom rättelse av sitt avgörande. Innanbeslut om rättelse eller komplettering fattas, skall parterna ha fått tillfölleatt yttra sig. om det inte är uppenbart obehövligt. Beslutet skall om möjligtantecknas på varje exemplar av det avgörande som rättats. Dömes i mål, vari åklagareför talan, den tilltalade för brottet, skad han tdl statsverket återgälda vad enligträttens beslut av allmänna medel utgått för hans inställelse vid Döms den tilltalade JÖrbrottet i ett mål där åklagaren för talan, skall den tilltalade ersätta staten vadsom enligt rättens beslut betalats av allmänna medel för hans in- *Senaste lydelse 1985:267. ' Senaste lydelse 1983:920. rätten underförundersökningen, tid vittne eder sakkunnig eller eljest för bevisning under fömndersökningeneller i rättegången samt i ersättning till försvarare så ock statsverketskostnad för hans hämtande till rätten. Den tilltalade vare dock ej ersätlningsskyldigför kostnad, som icke skäligen varit påkallad för utredningen, elleryo>kostnad, som vållats genom vårdslöshet eller försummelse av annan än dentilltalade, hans ombud eller av honom utsedd försvarare. Han vare ej heller iannat fall än som sägs i 4 § första stycket skyldig att betala mera än sommotsvarar det för honom gällande maximibeloppet för rättshjälpsavgift vidallmän rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1972:429). Omden tidlalade har haft offentlig försvarare i målet, skall vid tillämpning avförsta stycket sista meningen hans maximibelopp för rättshjälpsavgiften minskasmed vad han har betalat i rådgivningsavgift till försvararen. Vadden tilltalade enligt första stycket skall återbetala får jämkas ellerefterges, om skäl härtill föreligger med hänsyn till den tilltaladesbrottslighet eller hans personliga och ekonomiska förhållanden. ställelsevid rätten under förundersökningen, för bevisning under förundersökningeneller i rättegången samt i ersättning till försvarare. Han skad också ersättastaten för kostnaden all hämta honom till rätten. Ersättningsskyldighetenomfattar dock inte kostnader, som inte skäligen varit motiverade för utredningen,eller kostnader, som vållats genom vårdslöshet eller försummelse av någonannan än den tilltalade, hans ombud eller försvarare som utsetts av honom. Dentilltalade är inte i annat fall än som sägs i 4 § första stycket skyldig attbetala mera än som motsvarar det för honom gällande maximibeloppet förrättshjälpsavgift vid allmän rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1972:429).Har han haft offentlig försvarare i målet, skall maximibeloppet minskas medvad han har betalat i rådgivningsavgift till försvararen. Vadden tilltalade skall betala får jämkas eller efterges, om skäl härtill föreliggermed hänsyn till den tilltalades brottslighet eller hans personliga ochekonomiska förhållanden. Om det belopp somden tilltalade skulle vara skyldig att ersätta understiger en viss avregeringen fastställd gräns, skall ersättningsskyldighet inte åläggas. Frikänns tilltalad i mål,vari åklagare för talan, eller avvisas eller avskrivs av åklagare väckt åtal,kan rätten av allmänna medel tillerkänna den tilltalade ersättning för hans kostnadför försvarare, för rådgiv- Frikänns den tilltaladei mål, där åklagaren för talan, eller avvisas eller avskrivs åtal som är väcktav åklagaren, kan rätten besluta att den tilltalade skad Ja ersättning av allmännamedel för sina kostnader 'Senaste lydelse 1983:920. ning enligträttshjälpslagen (1972:429), för vittne eller sakkunnig eller eljest förbevisning under förundersökningen eller i rättegången samt för delgivning ochför utskrift av protokoll eller annat dylikt, såvitt kostnaden skäligen varit påkalladför tillvaratagande av hans rätt, så ock för hans inställelse vid rätten. ErsättningyöVtidtalads inställelse utgår i enlighet med vad som gäller för tilltalad somåtnjuter rättshjälp. förförsvarare, för rådgivning enligt rättshjälpslagen (1972:429), för bevisningunder förundersökningen eller i rättegången samt för expeditionsavgifter, omkostnaderna skäligen varit motiverade för att den tilltalade skulle kunna tatid vara sin rätt. Dentilltalade kan också få ersättning för inställelse inför rätten. Sådanersättning utgår endgt vad som gäller för en tilltalad som har rättshjälp. Döms den tilltalade förbrottet, kan han få ersättning av allmänna medel för sådana kostnader som avsesi första eller andra stycket och som vållats honom genom fel eller försummelseav åklagaren. Finnes åklagare havaväckt åtal utan skäl, må han förpliktas all ersätta statsverket kostnad, somavses i 1 §, så ock tid statsverket återgälda vad endgt 2 § tillerkänts dentilltalade Har målsäganden utanskäl gjort angivelse eller eljest föranlett åtalet, må i den omfattning, som Jinnesskälig, ersättningsskyldighet ock åläggas honom. Harmålsäganden utan skäl gjort angivelse eller på annat sätt föranlett allmäntåtal, får han i den omfattning som är skälig förpliktas all ersätta .statenkostnad, som avses i 1 §, och vad som enligt 2 § tillerkänts den tidlalade. Har i mål, variåklagare för talan, den tilltalade genom att utebliva från rätten eller ejiakttaga föreläggande, som rätten meddelat, eller genom påstående ellerinvändning, som han insett eller bort inse sakna fog, eller annoriedes genomvårdslöshet eller försummelse föranlett uppskov i målet eller eljest vållat kostnadför statsverket, vare han skyldig att ersätta sådan kostnad, hururättegångskostnaden i övrigt än skall bäras. Vad nu sagts ägemotsvarande tillämpning, om åklagaren, målsäganden eller offentlig försvarare Om den tidlalade i ettmål, där åklagaren för talan, genom att utebli från rätten eller inte följaett föreläggande, som rätten meddelat, eller genom påståenden eller invändningar,som han insett eller bort inse sakna fog, eller på annat sätt genom vårdslösheteller försummelse vållat kostnader för staten, är han skyldig att ersättasådana kostnader oavsett hur ansvaret för rättegångskostnaderna i övrigt skallfördelas. Ommålsäganden eller en offentlig försvarare genom vårdslöshet eller försummelsevållat kostnader genom vårdslöshet ellerförsummelse vållat kostnad för statsverket eller den tilltalade. för staten eller dentilltalade, är han skyldig att ersätta dessa kostnader. Skallenskild part enligt detta kapitel helt eller delvis ersätta rättegångskostnadoch finnes ställföreträdare för parten eller partens ombud eller biträdeeller av honom utsedd försvarare hava genom åtgärd, som avses i 3 § andrastycket, eller genom vårdslöshet eller försummelse, som sägs i 4 §, vållatsådan kostnad, äge rätten, även om yrkande därom ej framställts, förpliktahonom att jämte parten ersätta kostnaden. Skallenskild part enligt detta kapitel helt eller delvis ersätta rättegångskostnadoch finnes ställföreträdare för parten eller partens ombud eller biträdeeller av honom utsedd försvarare hava genom åtgärd, som avses i 3 §, ellergenom vårdslöshet eller försummelse, som sägs i 4 §, vållat sådan kostnad, ägerätten, även om yrkande därom ej framställts, förplikta honom att jämte partenersätta kostnaden. Dömas flera för medverkan till samma brott eller för brott, som äga samband med varandra, eller skola flera målsägande ersätta rättegångskostnad, svare de för kostnaden en för alla och alla för en. 1 den mån kostnad hänför sig till del av målet, som angår allenast någon av dem, eller ock någon orsakat kostnad genom vårdslöshet eller försummelse, som avses i 4 §, skall dock denna kostnad gäldas av honom ensam. Dömasflera för medverkan till samma brott eller för brott, som äga samband medvarandra, eller skola flera målsägande eller åklagaren och målsäganden ersättarättegångskostnad, svare de för kostnaden en för alla och alla för en. 1 den månkostnad hänför sig till del av målet, som angår allenast någon av dem, ellerock någon orsakat kostnad genom vårdslöshet eller försummelse, som avses i 4 §,skall dock denna kostnad gäldas av honom ensam. Ärnågon enligt 5 § skyldig att jämte part ersätta kostnad, svare de en för bådaoch båda för en. Fullföljes mål från lägrerätt, skall skyldigheten att ersätta rättegångskostnad i högre rätt bestämmasmed hänsyn till rättegången därstädes. Högre rätts dom skall anses somfällande, allenast då den tilltalade dömes till påföljd, som är att anse såsomsvårare än den, vartill lägre rätt dömt, eller, om han frikänts av lägre rätt,finnes hava begått brottet eller av honom full- Fullföljes mål från lägrerätt, skall skyldigheten att ersätta rättegångskostnad i högre rätt bestämmasmed hänsyn till rättegången därstädes. Högre rätts dom skall anses somfällande, allenast då den tilltalade dömes till påföljd, som är att anse såsomsvårare än den, vartill lägre rätt dömt, eller, om han frikänts av lägre rätt,finnes hava begått brottet eller av honom full- ' Senastelydelse 1948:453. '" Senaste lydelse 1964:166. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Prop. följdtalan ej föranleder ändring i följd talan ej föranleder ändring i lägre rätts dom.Stadgandet i 3 § lägre rätts dom. Stadgandet i 3 § skall avse det fall,att / högre rätt skall avse det fall, att målsäganden talan utan skäl fullföljtsav åklaga- utan skäl föranlett att talan full- följts av åklagaren. Omkostnad i högre rätt i mål angående fråga, som dit fullföljts särskilt, äge vadi detta kapitel stadgas om mål, som väckts vid lägre rätt, motsvarandetillämpning. Återförvisasmål, skall frågan om kostnaden i den högre rätten prövas i samband med måletefter dess återupptagande. Omrättegångskostnad i mål, vari allenast målsägande för talan, gälle i tillämpligadelar vad i 18 kap. är stadgat. 1fråga om den tilltalades skyldig- I fråga om den tilltalades skyldig- hetatt ersätta staten kostnad för het att ersätta staten kostnad för offentligförsvarare och för annan offentlig försvarare och för annan rättshjälp åt honomsjälv tillämpas rättshjälp åt honom själv tillämpas dock 1 första stycketsista mening- dock 1 § andra och tredje styckena en samt andra och tredjestyckena detta kapitel, detta kapitel. Ifråga om skyldighet för målsägande att i mål, vari han biträtt allmänt åtaleller eljest fört talan jämte åklagaren eller denne fört talan för målsäganden,ersätta rättegångskostnad och om hans rätt till ersättning för sådan kostnad gälle,utöver bestämmelserna i 3 och 4 §§, vad i 18 kap. 12 § är stadgat. Finneråklagaren att ett strafföre- Om åklagaren finner att ett läggande, som har godkänts, till strafföreläggande, som har god- följd av skriv fel, felräkning elieran- känts, innehåller en uppenbar orik- nal liknande förbiseende innehåller tighet till följd av åklagarens eller en uppenbar oriktighet, skall han, någon annans skrivfel, räknefel el sedan den som har godkänt förelag- ler liknande förbiseende, skall han, gandet har beretts tillfälle att yttra sedan den som har godkänt föreläg- sig, besluta om rättelse av förelag- gandet har eto tillfälle att yttra sig, gandet. besluta om rättelse av föreläggan det. Rättelsefår inte göras, om den som har godkänt föreläggandet motsätter sig det. Enrättelse får inte innebära att straffet höjs. När en tingsrätt meddelar dom i fad som avses i 17 kap. 5 § andra "Senastelydelse 1983:920. 'Senastelydelse 1982:1123. stycket, bestämmer rätten med hänsyn tdl omständigheterna om talan motdomen skall föras särskilt eller endast i samband med talan mot tingsrättensslutliga avgörande. Talan förs genom vad. Talanmot tingsrättens dom eller beslut i mål som handlagts av en lagfaren domareenligt I kap. 3 d § första stycket får inte prövas av hovrätten i vidare mån änsom framgår av 13 §, om inte hovrätten meddelat parten prövningstillstånd. Prövningstillståndbehövs inte vid talan mot beslut som rör någon annan än en part eller en intervenient,beslut varigenom tingsrätten ogillat jäv mot en domare, beslut angåendeutdömande av förelagt vite eller om ansvar för en rättegångsförseelse ellerbeslut varigenom en missnöjesanmälan eller en ansökan om återvinning eller en vade-eller besvärstalan avvisats. Ifråga om meddelade prövnings- 1 fråga om meddelade prövnings tillstånd skall 54 kap. 11 § andra tillstånd skall 54 kap. 11 § tredje stycket och 13 § gälla i tillämpliga stycket och 13 § gälla i tillämpliga delar. 1 Vill någon anföra besvärmot underrätts beslut, skall han från den dag då beslutet meddeladesinkomma med besvärsinlaga lill underrätten. Om ett beslut under rättegångeninte har meddelats vid sammanträde för förhandling och det inte heller vidnågot sådant sammanträde har tillkännagivits när beslutet kommer att meddelas,skall dock besvärstiden räknas från den dag då klaganden fick del avbeslutet. Klagan över beslut om någons häktande eller kvarhållande i häkteeller om åläggande av reseförbud eller i fråga, som avses i 49 kap. 6 §, ärinte inskränkt till . Omskyldighet att anmäla missnöje med beslut, som avses i 49 kap. 3 § eller 4 § JÖrstastycket 1, 2. 3, 7. 8 eller 9. stadgas i nämnda kapitel. Villnågon överklaga en tingsrätts beslut, skall han ge in en besvärsinlaga tilltingsrätten. Inlagan skall ha kommit in tid rätten från den dagdå beslutet meddelades. Om ett beslut under rättegången inte har meddelats vid sammanträdeför förhandling och det inte heller vid något sådant sammanträde hartillkännagivits när beslutet kommer att meddelas, skall dock besvärstidenräknas från den dag då klaganden fick del av beslutet. Klagan över beslut om någonshäktande eller kvarhållande i häkte eller om åläggande av reseförbud eller ifråga, som avses i 49 kap. 6 §, är inte inskränkt till .