prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Utform ningen av olika typer av rådgivande och beredande kommittéer ankommer på de beslutande organ som finns. UHÄ i egenskap av tillsynsmyndighet för 46 högskolan, forskningsrådenoch andra myndigheter har alla ansvar för atl Prop. 1989/90:90forskningseliska frågor uppmärksammas och all forskningen på ell rimligt ochbetryggande säll prövas ur disk synpunkt. DNA-ddegalionen och statensmedicinsk-eliska råd har i uppgift all följa utvecklingen inom sina respektiveområden saml atl hålla regeringen underrättad om denna. Möjlighetemaall alls bedriva forskning hör intimt samman med att medborgama kontinuerligtinformeras om forskningsresultat och forskningsprocesser. Allmänhetens frågorkan också leda lill all forskama får möjlighet att ifrågasätta problem ochmetoder i forskningsverksamheten. I den forskningsetiskagranskningsorganisationen bör fömtsättningar för ett utvidgat samspel mellanforskare och allmänhet finnas. 4 Det samhällsstyrda forsknings- och Prop-1989/90:90 flesta länder stöds forskning som utifrån ett visst samhällsområde elleren viss sektor är inriktad på all klargöra mål, beskriva samhälleligamissförhållanden i ljuset av dessa, pröva länkbara ålgärder samt utvärderaresultaten av insatsema inom området. Formema för såväl den samhälleligaslymingen som finansieringen och utförandel av denna forskning varierar dockfrån land lill land. ISverige stöds denna områdesorienlerade forskning, den s. k. seklorsforskningen,av en stor mängd forskningsfinansierande organ och myndigheter under de olikadepartementen. Varje samhällssektor har därmed ansvar för all bedöma,formulera, initiera och finansiera sina egna forsknings- och utvecklingsbehov.Sveriges forskningspolitik utgår vidare från all all forskning skall utförasinom universitet och högskolor. Därför har med vissa undanlag, inga speciellaforskningsinstitut tillskapats, så som skett i vår omvärld. Den svenskamodellen innebär således ofta all seklorsforskningen beställs och finansierasfrån ett organ medan den utförs av etl annal, i många fall universitet ochhögskolor. Seklorsforskningen och annan extemfinansierad forskning påverkardärmed i hög grad högskolans resurs- och arbetssituation. Påden nationella nivån förelägger regeringen forskningspropositionervart tredje år omfattande ak statligt finansierad forskning. I detta sammanhangfinns del oekså möjligheter atl göra förändringar som har betydelse förforskningens relevans för olika samhällsområden. Del är också möjligt attförskjuta forskningen och utvecklingsarbetet i riktning mot mer eller mindre avforskning på egel programansvar eller uppdragsforskning med omedelbarsamhällsrelevans. Regeringenföreslår, som framgått tidigare i denna proposition, dels atl medel överförsfrån vissa sektorsorgan för atl tillskapa etl leknikvelenskapliglforskningsråd, dels all delegationen för social forskning och delegationen förinvandrarforskning ombildas till ell socialvetenskapligt forskningsråd. Därmedbör den gmndläggande forskningen inom dessa områden kunna stärkas högstbetydligt. I de departemenlsvisa avsnitten (11 23) föreslås även vissa andraöverföringar från seklorsorgan lill fakulldsanslag och råd. Isyfte all kvalitativt stärka den sektoriella forskningen och förbättrasamspelet mellan forskningsfinansiärema seklorsorganen och högskolanlämnar regeringen vidare förslag om ökad långsiklighet och bredd imedelstilldelningen översyn av seklorsorganensbesluts- och beredningsprocesser 4.1 Forskningssamordningen i vår omvärld Detfinns stora variationer mellan när del gäller den politiska nivån för beslut i forskningsfrågor. I vissa länder finns särskilda forskningsdepartement. 1 skapades i början 49 4 1989/90. 1 saml Nr 90 av 1970-lalelBundesminislerium för Forschung und Technologie, som på Prop. 1989/90:90den federala nivån har ansvar för forskning inom aka områden och ett direktansvar för vissa forskningsprogram. har också haft ettsärskilt departement för forskning och teknologi. 1ett par andra länder. och , har avsaknaden av ett särskiltdepartement och en minister med ansvar för samordning av forsknings- ochteknologifrågorna inneburit etl ökat ansvar för premiärminis-lem. 1 Japanpresiderar premiärministern över vetenskaps- och teknologi-rådet, ett påpapperet konsultativt organ men i praktiken bestämmande. 1 harpremiärministern med hjälp av den vetenskapliga rådgivaren ökat sillinflytande över forskningspolitiken . IUSA samordnar presidentens organ för velenskapsfrågor, Office of Science andTechnology Policy, forskningsaktivitetema. länder som har särskilda departement för forsknings- och teknologifrågornafinns, fömtom den egna budgeten, även offentliga medel under andra departement.1 för man samman samtliga resurser för FoU i ell tilläggtill regeringens budget och , , harsärskilda forskningspropositioner omfattande all forskningsverksamhet lagtsfram. I presenteras hela denfederalt finansierade verksamheten, vilken sedan diskuteras i Förbundsdagen. Ivarken eller diskuteras eller las beslut om en särskildforsknings- och ulvecklingsbudgel. Forsknings- och utvecklingsarbetetbehandlas här som en del av verksamheten under de respektive departementen ochmyndigheterna. Detkan finnas flera anledningar lill alt många länder inte har en särskildforsknings- och ulvecklingsbudgel. En trolig sådan är alt man inte vill skiljapå forskning som syftar lill all lösa olika sektorers problem och sektorernasövriga verksamhet. En annan kan vara alt, trots många försäkringar om viklenav forskning och teknologiutveckling, denna inte fått del genomslag som mankanske skulle kunnat vänta. 1Sverige presenteras den statligt finansierade forskningen ochutvecklingen samlat i särskilda forskningspropositioner till varttredje år. 4.2 Sektorsforskningens uppgifter och omfattning Densvenska modellen, där enskilda sektorer lar ett egel ansvar för långsiktigkunskapsuppbyggnad, har ell stort värde. Inom snart sagt alla samhällssektorerfinns problem och olillfredsläkda behov till vilka forsknings- ochutvecklingsarbete kan bidra att finna lösningar. Ökad kunskap behövs för atl viskall kunna fördjupa och stärka vår välfärd, öka vår produktion, förslå denkulturella miljö vi lever i, utnyttja våra naturresurser bättre och samtidigtbevara en god miljö. Del seklorsfinansieradeforsknings- och utvecklingsarbetet utgår i första hand från problem som är identifierade av och relevanta för den berörda samhäkssektom. Seklorsforskningen innebär därför inte sällan satsningar på nya områden av tvärvetenskaplig karaktär, där högskolans indelning i 50 disciplinerkan vara ett hinder för att denna forskning av egen krafl skall Prop.1989/90:90 kunna etablera sig inom högskolan. Ävenom det ligger i den tillämpade forskningens natur atl samhäksre-levansen är ellavgörande kriterium vid val mellan olika projekt får avkall inte göras påkraven på en god vetenskaplig kvalitet. Ingen sektor är betjänt av dåligforskning. Föratt seklorsforskningen skak fylla sitt syfte krävs naturligtvis attforskningsresultaten sprids lill beslutsfattare och verksamma i den aktuellasektom. Forskningsinformationen kan förbättras väsentligt på denna punkt. Somunderlag för denna proposition har en inventering och kartläggning av svenskseklorsforskning gjorts (Ds 1989:3). Rapporten har remissbehandlats och enremissammanställning finns tillgänglig inom statsrådsberedningen. 1kartläggningen, som avser /88, ingår såväl de stora forskningsfinansierandesektorsorganen som myndigheter med forskningsuppgifter, statligaforskningsinstitut och de departementsanknutna forskningsorganen. En särskildredovisning görs av den svenska kokeklivforsk-ningen. I redovisningen ingårsåväl forsknings- som utvecklingsverksamhet. Av kartläggningen framgår all denpå detta säll definierade seklorsforskningen /88 uppgick tikknappt . Av de drygt 100 myndigheter som ingår iundersökningen svarar 10 stycken för eller avden totala omfattningen. Detta innebär alt del finns ett stort antalmyndigheter som var och en disponerar myckel små resurser. Styrelsen förteknisk utveckling är den största enskilda finansiären. Avde medel som redovisas i kartläggningen avsattes drygt en femtedel, 890 milj.kr., till universitet och högskolor och av dessa avsåg traditionellaprojektanslag medan var basstöd och tjänster. Av projektanslagen avsågnärmare hälften anslag med en lidslängd om . Som jämförelse kannämnas att forskningsråden och gav anslagpå 520 milj. kr. tik universitet och högskolor. Såvälslödels omfattning som dess inriktning, där vissa organ ger av sinaforskningsmedel till långsiktig kunskapsuppbyggnad i högskolan medan andrauteslutande ägnar sig åt eget utvecklingsarbete, visar på seklorsforskningensstor diversifiering. 4.3 Ökad långsiktighet och bredd i medelstilldelningen Regeringenhar i de senaste forskningsproposilionema betonat behovet av långsiktigt forskningslöd med sektoriella medd. Kartläggningen av svensk sektorsforskning visar atl av de totala sektorsforskningsresur- sema eller 245 milj. kr. utgick som långsiktigt stöd /88. Långsiktigt stöd definieras då som särskilt inrättade tjänster vid universi tet och högskolor, olika typer av s. k. basstöd, dvs. medel som mer ospecifi cerat tilldelas institutioner eller högskolor och slutligen projektmedel som vid beslutslillfället ges en varaktighet av . Långsiktighetenvarierar stort mellan olika forskningsorgan, men del Prop. 1989/90:90 finnsuppgifter som tyder på att dessa satsningar har ökat över tiden. I syfte allbygga upp stabila forskarmiljöer och stimulera fri och kreativ forskning anserregeringen det mycket angelägel att denna utveckling fortsätter och all deresurser som avsätts till långsiktigt stöd kan öka. Regeringenanser vidare atl åtminstone de stora seklorsorganen bör stödja vissa större ochbredare projekt där stor frihet lämnas ål forskama. Genom delta ökarmöjligheten atl fömtse och kanske också ge lösningar ål morgondagens problem. 4.4 Sektorsforskamas knytning tillhögskoleinstitutionerna Allasom är verksamma inom högskolan har oavsett hur deras tjänster ärfinansierade högskolan som arbetsgivare. Den enhetliga tjänsteorganisationeninom högskolan innebär att de anställda normall har tjänster där de kanmedverka i alla förekommande arbetsuppgifter inom högskolan beroende på sinindividueka kompelens. Dettainnebär att skyldigheten atl medverka i högskolans undervisning finns för allasom är anställda på lärar/forskartjänsler inom högskolan oavsett hur tjänstenfinansieras. Ingen annan maximering finns än de i avtal inskrivnaundervisningslaken och de överenskommelser som görs mellan högskolan och exlemafinansiärer. Engmndtanke inom den svenska högskoleorganisationen är all de lokalahögskoleorganen har ansvaret för hur arbetet läggs upp och utförs. Högskolan äransvarig för den samlade verksamheten, vilket innebär ell ansvar för att såvälutbildning som uppdragsverksamhet fungerar väl. Kostnademaför forskamtbildning skall normall belasta högskolans fa-kukelsanslag, medankostnadema för den gmndläggande högskoleutbildningen skall rymmas inom högskolansanslag för detta ändamål. Överenskommelser kan dock träffas mdlan högskole-och seklorsorgan om alt vissa personella resurser, som finansieras avseklorsorgan, får användas l.ex. Delär av stort värde för alla berörda högskolan, de studerande, lärama självaoch exlema intressenter all alla kompetenta lärare kan utnyttjas inom såvälhögskolans gmndläggande utbildning som forskamtbildningen. Även om redan i dagforskare, som finansieras med anslag från sektorsorgan, engageras förhögskolans olika göromål bör dessa kvalificerade personer kunna användas ibetydligt ökad utsträckning framför allt för handledning inomforskamtbildningen. Institutionsledningarna har ell ansvar för att så sker.Detta bör också leda lill en bredare rekrytering av forskarstuderandetill de samhällsområden som sektorsforskningen arbetar med. 4.5 Översyn av sektorsorganens besluts- och beredningsprocesser Besluts-och beredningsprocessema inom seklorsorganen är helerogena och kan i vissa fall varasvåra all följa. För all underiätta kontakterna 52 mellanforskarsamhället och berörda sektorer kommer regeringen all inili- Prop.1989/90:90 eraen översyn av seklorsorganens besluts- och beredningsformer. delsall skapa en större homogenitet och därmed underlätta för de forskare somsöker medel från flera olika organ, dels att stärka den vetenskapliga kvalitetsgranskningen.För seklorsforskningens framtid är det viktigt all högakvalitetskrav ställs på de forskningsprojekt som finansieras med 4.6 Förslag till organisatorisk fömyelse Antaletorgan som finansierar eller utför sektorsforskning är myckel stort. Vissa avdessa ingår i departementsorganisationen och är inte självständigamyndigheter. Regeringenanser atl de sektoriella intressena i första hand bör tillgodoses genom ellsamspel mellan forskare och seklorsinlressen ulan regeringens närmareinblandning. Regeringen eller organ som är knutna till departementen bördärför inte ha lill uppgift all efler ansökan fördela medel lill forskare. a. mol den bakgmnden som regeringen föreslår all delegationen försocial forskning (DSF) samt delegationen för invandrarforskning (DEIFO) slåssamman och bildar ett självständigt socialvetenskapligt forskningsråd undersocialdepartementet. Vidarebör delegationen för arbelsmarknadspolilisk forskning (EFA) omvandlas till enexpertgmpp för arbetsmarknadspoliliska utvärderings-studier, medanhumanistisk-samhäksvdenskapliga forskningsrådet tilldelas medel förarbetsmarknadsforskning. Visststöd lik aids-forskning har anvisats under anslag under socialdepartementelshuvudlitid. Medel för detta ändamål föreslås fortsättningsvis beräknas underanslagen till medicinska forskningsrådet respektive socialvetenskapligaforskningsrådet. Delegationenför jämställdhetsforskning (JÄMFO) har bl.a. tik uppgift all initiera och följasaml bereda ärenden om stöd lill jämslälldhelsforskningen inför regeringensbeslut. Delegationen skall också följa frågor som rör rekryteringen av kvinnortill forskningen och de kvinnliga forskarnas villkor. Att sprida resultat frånjämslälldhelsforskningen är en annan av JÄMFO:s uppgifter. Frågorom skillnader mellan kvinnor och män och därmed också jäm-slälldhelsaspekler ärinte isolerade lill ett område eller en sektor. Regeringen anser del angelägelall forskning med kvinno- och jämställdhelsperspektiv uppmärksammas och stödsav samtliga råd och seklorsorgan. Regeringen anser vidare all det naturligenbör ligga på varje högskoleenhet och instkution atl aktivt verka för atl delblir en jämn könsfördelning i forskarrekryteringen. Somframgår av föregående avsnitt anser regeringen att tre professurer bör inrättas i kvinno- och jämställdhelsforskning. föreslås en förstärkning av fora för kvinnliga forskare och särskilda medel till forsk ningsrådsnämnden (FRN) för ett informationsprogram för jämsläkdhels- forskningen. Som en konsekvens av att regeringen eller organ direkt knut- 53 na lik departementenenligt vår mening inte bör fördela medel tik forskare . 1989/90:90 ochmed hänsyn lill de föreslagna resursförstärkningarna inom högskolan och FRNföreslår regeringen all JÄMFO upphör med utgången av . Ävendelegationen för forskning om den offentliga sektom föreslås upphöra. En beredningkommer all ske för att utröna lämpliga former för en mer omfattande satsning påforskning om den offentliga sektom. Vadgäller de statliga insatsema i kulturlivet har dessa lång tradition i Sverigeinom museiverksamhet, arkivväsende och kulturminnesvård. Detsamma gäller förteater, opera och senare även film. Dessainsatser har sällan haft stöd i en egeninitierad forskning. 11987 årsforskningsproposition skedde emellertid en viss satsning på forskning inomkulturområdet. Regeringen anser all de statliga kullurinsalsema ytterligare kanutvecklas om etl forskningsansvar byggs upp inom denna sektor. I dennaproposition lämnas förslag om en förstärkning av den kullurinrikladeFoU-verksamhelen. Idelta sammanhang bör del vidare noteras som positivt all vissa seklorsorgan,t. ex. arbelsmiljöfonden och byggforskningsrådel också finansierar forskningkring historiska utvecklingsförlopp. 5 Forskning för kultur pp- i 989/90:90 Forsknings-och utvecklingsinsatser inom kulturområdet ger ell betydelsefullt underlag förinriktningen av del kulturpoliliska reformarbetet. De är också ell angelägetinslag i utveckling av kullurverksamhdema som sådana, alkifrån teknik förbevarande lill initilativ lill fömyelse. Förall förbättra insatsema inom kulturområdet krävs ett brett kunskapsunderlagfrån forskning såväl inom humaniora och samhällsvetenskaper som inomnaturvetenskaper och teknik. För vitalisering av del konstnärliga skapandet isig är vidare del konstnärliga utvecklingsarbetet inom högskolan av gmndläggandebetydelse. Idelta avsnitt ges en orientering om regeringens förslag lill förstärkningarinom den egentliga seklorsforskningen inom kulturområdet. Fem områden berörs: kulturrådels stöd till främstkulturpedagogisk och kultursociologisk forskning 1974års kulturpolitiska beslut och de reformer som utgått från detta har röntuppmärksamhet på skilda sätl och långt utanför gränser. I åretsbudgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10) har regeringen redovisat enutvärdering av svensk kulturpolitik som genomförts inom ramen för arbetet iEuroparådet. Denna är för den förda politiken ytterst positiv. Det kan noterasall de utländska bedömama anser att vi lyckats utforma en politik som verkar ide kulturpoliliska målens riktning. Europarådsgmppenspositiva iakttagelser kan framstå som överraskande för många. Denkulturpoliliska debatten på hemmaplan förs ju av naturliga skäl mot bakgmnd avde svårigheter som upplevs av dem som är verksamma på kulturområdet eller iförhållande till de budgetförslag som lämnais. Gmppens rapport innehållerviktiga påpekanden som bör bli föremål för en bred diskussion inför kommandeställningstaganden på del kulturpoliliska området. a. framhålls behovet avalt ytterligare prioritera insatser för all höja den konstnärliga kvalitetenoch bredda publikin-tressel. Uppföljningenav den redovisade rapporten är ett av flera skäl för en förstärkning av forskningsinsatsema på det kulturpoliliska området. annal skäl är den nya roll som har vuxit fram för kulturpolitiken - och med särskild styrka under 1980-talel. Medan gångna liders kulturpoktik ofta har haft vad man kan kalla "mecenatin- riklning", har dagens politik mera medvetet haft strategisk inriktning. Mecenaten ger bidrag lill del han älskar och avslår från atl stödja det för honom likgiltiga eller oönskade. Som norm för en offentlig kulturpolitik har denna "mecenatsyn" blivit alltmer föråldrad, och i dess ställehar 55 politikenkoncentrerats på områden och lill former som setts utvecklings- Prop.1989/90:90 bara. Att det som får stöd vinner gillande är bra men inget villkorför all stödet skall ges. Statliga kullurbidrag lämnas i syfte all utvecklings-och förändringsprocesser skall komma i gång snarare än för all täcka uppkomnaunderskoll. Enkulturpolitik som har dessa strategiska uppgifter måste för all bliframgångsrik gmndas på gmndliga och i kritisk debatt prövade kunskaper omefTekterna av de insatser som gjorts, vilka resultat som kan vara möjliga allnå och vilka hindren för måluppfyllelsen är. Den kukurpolili-ska forskningenfår mot bakgmnd av del sagda en central roll. Denna blir inte mindre av alt denockså måste omfatta konstnärliga verksamheter som mer än andra präglas avkreativitet och som mindre än många andra kan förses med enkla mälinslmmenteller få tillgång lill entydiga och allmänt accepterade mätvärden. Sektorsforskningeninom kukurområdet syftar alltså bl. a. till atl skapa underlag för politiken.Del vore dock all inskränka dess syften atl enbart hänvisa lill en relationlill det politiska beslutsfattandet. Lika viktigt är atl forskningen blir ettredskap för kulturverksamheternas utveckling, oavsett om de görs lill föremålför politiska bedömningar. Vidsidan av konslnärsskapels villkor gmndar sig kukurens ställning i hög grad påefreklivilelen, kunskaperna och insiklsfukhelen hos dem som har det offentligauppdraget all svara för förmedlingen av medel lill kulturarbete, att företrädakulturaspekterna i samhällsplaneringen vill uppfattad och som har ansvarför hur kulturarvet vårdas. Kunskapsuppbyggnaden inom dessa verksamheter måsteses som ett betydelsefullt led i strävandena all stärka kullurens ställning. Regeringenföreslår alt anslagen lill forskning inom kulturområdet ökar med sammanlagt18,5 milj.kr. Den forskning som ler sig mest angelägenall utveckla kan sammanfattas enligt följande. 5.2 Forskning om kulturpolitikens fömtsättningar Kulturrådethar disponerat en ram om sammanlagt . förforsknings- och utvecklingsinsatser. Viss del av dessa medel har disponeratsför utvecklingsverksamhet vid museema. Bl.a.inom ramen för dessa resurser har salsal på bevakning ochuppföljning av kulturpolitiskt relevant forskning inom universiteten.Kulturrådet har också medverkat i arbetet med all la fram gmndläggandestatistik om kullurvanor och kukurmönsler. Kulturrådethar i sin redovisning formulerat behoven av ökade kunskaper som gmnd förfortsalla kulturpolitiska insatser. Del gäller särskilt betingelserna förmänniskors engagemang i kulturverksamheter och fömtsättningama förkullumlbudels geografiska spridning. Enligt regeringens uppfattning är det nuangeläget att kukurrådel kan ta ell vidare ansvar för forskning inom dessaområden. Rådet bör därför få ökade resurser för detta. Denkullurpedagogiska och kullursociologiska forskning som kulturrå det bör la ell ansvar för rymmer vikliga moment av utvärdering av den 56 Del är också av stor betydelse för bedöm- Prop.1989/90:90 ningen av frågor om kvaliteten i kulturverksamheterna och depedagogiska kraven på den verksamhet som syftar lill att nå nya gmpper. Inteminst för studieförbundens arbete bör kunskapsuppbyggnaden inom detta områdevara av strategisk betydelse. Del är därför naturligt att kulturrådetpreciserar projeklinriklning och forskningsgenomförande i en diskussion medförbunden. Förforskning inom detta område beräknas en ökning med 0,4 milj. kr. för budgetåret1990/91 och 0,5milj. för /92. 5.3 Forskning för arkiven Regeringenavser att förelägga en samlad proposition om arkiv, medbl.a. ell förslag lill arkivlag. I del sammanhanget avses arkivväsendetslångsiktiga frågor bli behandlade. uppgifter både när del gäller bevarande och tillgänglighet harforskning en stor betydelse. Del gäller framför allt för all utveckla syslemoch metoder som gör alt ny teknik kan las i anspråk för all med högabesländighelskrav klara lagringen av stora informationsmängder på andra medierän papper. Del gäller också för alt utveckla ADB-baserade system för nya typerav söksystem och ingångar i arkiven. Riksarkivethar också haft resurser för all tillsammans med flera andra myndigheter inomutbildningsdepartementels område driva etl särskilt forskningsprojekt ombevarande av äldre papper med dålig kvalitet. Detta arbete bör fortsätta. Arkivensverksamhetsforskning bör enligt regeringens mening ges en ökad ram. Inom dennabör också rymmas en viss förstärkning till forskning inom dialekt- ochortnamnsarkiven saml svenskt visarkiv (DOVA). Förforskning inom område beräknas ökningar av anslaget med 1 milj.kr. för /91 och med 2 milj. kr. för vardera budgetåren 1991/92och 1992/93.FörDOVAberäknas ett anslag på 0,5 milj.kr. för /93. 5.4 Forskning för kulturmiljövården Föratt hantera vår kullurs historiska arv i den yttre miljön krävs kunskaper inomsåväl humaniora som teknik, inom såväl kulturvård som miljövård. Den modemakulturmiljövården måste i ell samlat perspektiv hävda kulturvärdena imarkanvändning, bebyggelseutveckling och resurshushållning. För detta krävskunskaper både om vad kulturmiljövärdena representerar och om hur derasintresse kan hävdas mest efTektivl. Riksanlikvarieämbetdhar det samlade ansvaret för kulturmiljövårdens forskning. har ämbetet byggt upp program för bl.a. forskning om luflföroreningamas och försurningens nedbrytning av kullurminnen och kulturföremål. De insatser som gjorts har visat goda resultat.