prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag Idet föregående (avsnitt 2.10.1) har jag föreslagit att utbildningsbidrag i formav stimulansbidrag försöksvis skall kunna lämnas till den som genomgårarbetsmarknadsutbildning inriktad mot verkstadsindustrin. Kostnaden härför harjag beräknat till 30 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna vad jag har förordat i fråga om utbildningsbidrag i form avstimulansbidrag, 2. till förslagsanslaget Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidragför /91 anvisa 30000000 kn utöver vad som föreslagits i prop.1989/90: 100 bil. Somjag har redovisat tidigare bör de förslag till utgiftsökningar som jag nuförordar finansieras huvudsakligen genom dels omfördelningar av medel inom ochmellan anslag under littera B. Arbetsmarknad m.m., dels neddragning av anslag.Vissa medel som har föreslagits i årets budgetproposition för sysselsättningsskapandeåtgärder bör, enligt min mening, i det nu rådande läget med fördel kunnaanvändas för mer aktiva åtgärder av utbudsstimulerande karaktär. Detta kräverviss omdisponering av medlen. Iett avseende vill jag föreslå en ändring i fråga om möjligheterna till bidrag.Det gäller stödet till industribeställningan Sådant stöd kan lämnas tillstatliga och kommunala beställningar till tillverkningsindustrin. Det gäller iförsta hand beställningar till företag vid vilka driftsinskränkningar kan bliaktuella. Verksamheten är mycket begränsad och för nästa budgetår har 15 milj. knberäknats för ändamålet under medlen för beredskapsarbeten m.m. inom anslaget B5. Mitt förslag är, mot bakgrund av läget på arbetsmarknaden och den ringaomfattningen, att stödet slopas fr. o. m. . Effekternaav mina förslag blir på anslaget B 5. dels att anslagsposten 1.Beredskapsarbeten, m. m. bör minskas med 95 milj. kn, dels att 50 milj. kn avdetta belopp bör föras upp under anslagsposten 6. Insatser för flyktingar ochinvandrare. Resterande 45 milj. kn bör inte anvisas av . Beredskapsarbeten, m.m. finns vissa begränsningar i fråga ommedelsanvändningen. Således föreslås i årets budgetproposition att av medlenunder anslagsposten bör AMS få disponera högst 200 milj. kn för otraditionellainsatser och högst 270 milj. kn för rekryteringsstöd. Som en konsekvens avförslaget att begränsa utrymmet under anslagsposten bör dessa ramar minskasnågot. Jag förordar därför att högst 190 milj. knskall få disponeras för otraditionella insatser och högst 240 milj. kn för Omriksdagen godkänner mina förslag till utgiftsökningar kommer jag vi- Prop.1989/90:150 dåre att senare föreslå regeringen att föra bort 55 milj. kn avreserverade Bilaga 5 medel vid utgången av innevarande budgetår underanslaget B 6. Statsbidrag till inskolningsplatsen Detta kommer inte att påverkamöjligheterna att, såsom föreslås i budgetpropositionen, under nästa budgetårfinansiera verksamheten med inskolningsplatser till viss del medreservationsmedel. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att stödet till industribeställningar tasbort fno.m. 2. till reservationsanslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder anvisa 45 000 000 kn mindre än vad som föreslagits i prop. 1989/90:100bil. Arbetarskyddsstyrelsenhar i en skrivelse hemställt om ytterligare medel förökade insatser i samband med det västeuropeiska integrationsarbetet.Insatserna avser i första hand lönekostnader för deltagande i det europeiskastandardiseringsarbetet. De avser vidare kostnader för översättning avstandarder till svenska och översättning av arbetarskyddsstyrelsensföreskrifter till engelska. Enligt en föreslagen ny ordning mellan EG ochEFTA-länderna skall tekniska föreskrifter notifieras i hela sin text. Slutligeninnebär deltagandet i standardiseringsarbetet viss finansiering av sekretariatsresurserhos de europeiska standardiseringsorganen. Arbetarskyddsstyrelsenhar pekat pä att behovet av styrelsens medverkan i standardiseringsarbetetväntas öka. Syftet med medverkan är att på ett tidigt stadium hävda de svenskaarbetsmiljöintressena och att så långt möjligt få dessa tillgodosedda i defärdiga standarderna. Jagdelar arbetarskyddsstyrelsens uppfattning att det kommer att bli allt viktigareatt hävda svenska arbetsmiljöintressen i det internationella standardiseringsarbetet,som nya standarder kommer att få en allt större betydelse iarbetsmiljöarbetet . Viktenav standardiseringsarbetet i den västeuropeiska integrationsprocessen ochmyndigheternas deltagande i detta har även framhållits i årets näringspolitiskaproposition (prop. 1989/90:88). Standardiseringensroll skall bl. a. ses mot bakgrund av strävan att hänvisa till standarder imyndigheternas föreskrifter varigenom standardiseringsarbetet kommer att få enallt större betydelse för att upprätthålla höga säkerhetskrav iarbetsmiljöarbetet. Medhänsyn till vad jag nu har anfört bör arbetarskyddsstyrelsen tillförasytterligare medel för detta ändamål. Jag föreslår att styrelsen under varderaav de tre följande budgetåren tillförs 4 milj. kn jämte viss prisomräkninghärför . Denna medelstilldelning bör finansieras från fondenför arbetsmiljöförbättringan Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag nu har anfört om överföring av medel frånfonden för arbetsmiljöförbättringar. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning Försöksverksamhet med flexibelt lönebidrag /89 i och . utvidgadesförsöket till ytterligare fem län. Det omfattar dessutom de ungdomar som ingåri projektet åt unga handikappade och andra gravt handikappade ungdomaröver hela landet. Inom försöksverksamheten kan medel, som frigörs när detuppstår vakanser på lönebidragsplatser hos statliga arbetsgivare ochallmännyttiga organisationer, användas som ett flexibelt bidrag över helaarbetsmarknaden. Bidraget får uppgå till högst av lönekostnaden hoskommunala och enskilda arbetsgivare. Det flexibla bidraget kan också lämnas tillstatliga arbetsgivare och allmännyttiga organisationer på en lägre nivå än de100 resp. av lönekostnaden, sotn gäller enligt det ordinarieregelsystemet. En förutsättning för försöket är att de totala kostnaderna inteblir högre än vad de skulle blivit om det ordinarie regelsystemet hadetillämpats. Försöksverksamheten har således pågått i begränsadomfattning och . Erfarenheterna är därmed begränsade mensynes i huvudsak vara positiva. Enligt AMS har användningen av lönebidragetblivit mindre åtgärdsbetonad och mer inriktad på sökandens förmåga att klaraett arbete. Såväl erbjudandet om bidrag som uppföljningen av det har blivitmindre slentrianmässig. Man söker i stället visa på sambandet mellan arbetsuppgifternaoch den enskildes resursen Uppföljningen blir en del av överenskommelsen tnellansökande, arbetsgivare och arbetsförmedlingen. budgetproposition (bil. 12 s. 105) aviseras attfrågan om ett generellt införande av ett system med flexibla lönebidrag samtutformningen av ett sådant system kommer att övervägas i arbetet med förslagtill treårsbudget för arbetsmarknadsverket för perioden /92 - 1993/94.Riksdagens arbetsmarknadsutskott har bl. a. funnit (AU 1989/90:12) att detråder en bred uppslutning kring tanken att nuvarande stelheter ilönebidragssystemet bör överges till förmån för ett flexibelt system somanpassar subventioneringen till handikappens svårighetsgrad och inte som i dagkopplar bidragsnivån till olika arbetsgivarkategorien Mer än hälften av lönebidragsanställningarna finns nu hosstatliga arbetsgivare och allmännyttiga organisationer, som får bidrag med 100resp. Det är ofta omvittnat att de berörda arbetstagarnagör ett viktigt och bra arbete. Mera sällan är nedsättningen av derasarbetsförmåga sådan att dessa höga subventionsnivåer är motiverade. En övergångtill ett system med flexibla bidrag bör kunna innebära att den genomsnittligakostnaden för bidragen minskar och att man därmed får utrymme att placera flerarbetslösa handikappade. Det bör således vara möjligt att sysselsätta flermänniskor inom ramen för de medel som anvisas. Åven otn man i enskilda falllämnar ett kraftfullt stöd vid arbetsplaceringar av sökande med grava funktionsnedsättningan bör den satnlade effekten bli enhögre sysselsätt- Prop. 1989/90:150 ningsvolym och ett bättreresursutnyttjande. Jag avser därför att återkomma Bilaga 5 med förslag omatt flexibla lönebidrag införs över hela landet. En övergång till flexibla lönebidrag får bl.a.konsekvenser för arbetsgivare inom den statliga sektorn med ett stort antal lönebidragsanställda.Regeringen har uppdragit åt AMS att särskilt redovisa sådana arbetsplatsen Jagavser att återkomma till frågan efter beredning av AMS förslag. Ett system medflexibla lönebidrag kommer att innebära att arbetsgivare, som får bidragmed en hög subventionsnivå får räkna med generellt lägre lönesubventionen Debör redan nu anpassa sin planering till ändrade förutsättningan villjag understryka att arbetsgivare, som anställer sökande med svåra funktionsnedsättningarsom begränsar deras arbetsförmåga, kan räkna med att få anställningensubventionerad med en hög bidragsprocent. Åven om erfarenheterna av försöksverksamheten med flexiblabidrag är begränsade, så tycks de dock hittintills vara entydigt positiva. Jaganser därför att fler län bör kunna använda sig av flexibla lönebidrag.Försöksverksamheten bör därför utökas till att omfatta ytterligare fem län fno. m. /91. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag har förordat om att utvidgaförsöksverksamheten med flexibelt lönebidrag till ytterligare fem län. Invandring m. m. Utvecklingen av antalet asylansökningar m. m. 1 regeringens framlagda förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1989/90 (prop. 1989/90: 125 bil. 8) har jag redovisat hur tillströmningen avasylsökande befinner sig på en mycket hög nivå. Efter att ha tagit del avstatens invandrarverks () preliminära kvartalsstatistik för januari - mars1990, bedömer jag att uppemot 40000 asylsökande kommer att ha sökt sig tillSverige under /90. Regeringens beslut om ändrad asylpraxis med stöd avutlänningslagens bestämmelser om "särskilda skäl" har gett visstresultat. Erfarenheterna är ännu begränsade. Jag räknar ändå med att dennedgång i antalet asylsökande som skett kommer att fortsätta.Vi bör sammantaget kunna räkna med minst 25 000 asylsökande under budgetåret1990/91. 1989/90:125 (bil. 8) redovisades också hur den nuaktuella mängden asylärenden inte kan av hos med de resurser förtillståndsprövning som verket normalt förfogar öven Genom regeringens beslut den15 februari förstärktes därför kapaciteten vid tillståndsenheterna vid utredningsslussarnaför resten av innevarande budgetån Mot bakgrund av att tillströmningen avasylsökande under /91 kan komma att ligga väsentligt över dennivå dimensionerats för. kommer det att behövas en sådan tillfälligförstärkning av verkets resurser även under nästa bud- 3 1989/90. getan Regeringen bör senare - när resultaten av nuvaranderesurstillskott Prop. 1989/90:150 kan bedömas - ta ställning till storlekenoch varaktigheten av fortsatta tillfäl- Bilaga 5 liga utredningsresurser hosinvandrarverket. Jag vill i anslutning till detta också nämna att antaletövriga tillståndsärenden - viseringan ansökningar om besökstillstånd ochbosättning m.m. -samt medborgarskapsärenden ökat till en nivå betydligt överden som låg till grund för dimensioneringen av SIV:s resurser genom riksdagensbeslut (prop. 1988/89:105, SfU 17, rskn 225). Mottagandet av asylsökande och flyktingar Tillströmningen av asylsökande har drastiskt förändratbehovet av förläggningsplatser. Den förläggningskapacitet som måste finnasberor dels på antalet personer som skall få sina asylansökningar prövade, delspå hur prövningen tar och hur länge de asylsökande måste bo påförläggning. Normalt skall en person som har fått sitt ärende prövat flyttaifrån förläggningen. De som fått uppehållstillstånd och därmed skall bosättasig i skall då flytta ut i en kommun för att bo och arbeta där. Skerinte sådana utflyttningar i en viss takt, blir ett ökande antal människor kvari SlV:s förläggningar Detta gör det självfallet svårare att finnaförläggningsplatser för nytillkomna asylsökande. Vid ingången av /90 fanns ca 13 600personer i SIV:s förläggningar. Som redovisades i prop. 1989/90:125 (bil. 8)kommer det troligen att bo över 31000 personer i förläggningarna vid utgångenav budgetåret. Härav kommer många tusen att bo kvar, trots att de har fåttuppehållstillstånd. sluter just nu nya avtal med kommunerna om flyktingtnottagandet.Avtalens längd varierar mellan ett och tre är. En trolig bedömning är attkommunerna kommer att kunna ta emot 21 000-24 000 flyktingar från förläggningarnaunder /91 och att mottagningsmöjligheterna förbättras under denärmast följande åren. Detta innebär, om inte antalet kommunplatser kan ökasväsentligt, att nuvarande läge med ett mycket stort antalet människor i kan komma att bestå. Det är därför min förhoppning att riksdag,regering, myndigheten arbetsgivare, fackliga organisationer m. fl. skallsamverka för att höja mottagningskapacitet i paritet med behoven. Deförslag som regeringen lagt fram om effektiviserad svenskundervisning (prop.1989/90:102) och samordnat flyktingmottagande m.m. (prop. 1989/90: 105) bordebidra härtill. Mot bakgrund av vad jag anfört i det föregående, bl. a. omde fördröjda utflyttningarna till kommunerna av personer meduppehållstillstånd, beräknar jag det genomsnittliga behovet avförläggningsplatser under /91 till 29000. Härav finns 4600platser i SIV:s fast uppbyggda föriägg-ningsorganisation. medan behovet av24400 platser måste tillgodoses genom tillfälligt anordnade förläggningar. Kostnaderna för den fasta förläggningskapacitetenberäknade jag i min 1989/90: 100 (bil. 12 s. 119) till 534782000 kn, medan jag Prop.1989/90:150 då räknade med att den tillfälliga förläggningsorganisationenskulle kosta Bilaga 5 980250000 kn, således ett totalt anslagsbehov på drygt1 515 milj. kn Mot bakgrund av utvecklingen beräknar jagnu kostnaderna för 24400 tillfälliga föriäggningsplatser till 3 355 218 000 knvilket, tillsammans med 534 782 000 kn förde fasta platserna, innebär ettsammantaget anslagsbehov om 3890 milj. kn Jag hemställer att regeringen föreslår att till förslagsanslaget Förläggningskostnader för budgetåret1990/91 anvisa 2374968000 kn utöver vad som föreslagits i prop. 1989/90:100bil. 4 Vissa avvikelser från semesterlagen I regeringsförklaringen uttaladeregeringen följande: "Den lagstiftade semestern förlängs som planerat medtvådagar 1991. Möjligheten för anställda att skjuta på, eller arbeta med fullbetalning utöver semesterlönen, den femte och den sjätte semesterveckanundersöks." I en inom upprättad promemoriaföreslås ett antal förändringar som kan leda till att det totala antaletuttagna semesterdagar blir mindre . De slutsatsersom redovisas i promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 5.1. Vidare har det inom ianslutning till promemorian upprättats ett utkast till lagrådsremiss medförslag till lag om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480). Lagförslaget i utkastet överensstämmer i huvudsak med det lagförslag somsenare förelagts lagrådet. För att inhämta synpunkter på promemorian och utkastettill lagrådsremiss har anordnat en s. k. hearing.Landsorganisationen i (LO), (),Akademikers (), (), , och statensarbetsgivarverk (SAV) har beretts tillfälle att i samband med hearingen yttrasig över förslagen. En redovisning av vad som framkommit vid hearingen harupprättats inom departementet och bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 5.2. Regeringen beslutade att inhämtalagrådets yttrande över förslag till lag om avvikelser från vissa bestämmelseri semesterlagen (1977:480). Förslaget hade upprättats iarbetsmarknadsdepartementet på grundval av den ovan nämnda promemorian. Detlagförslag som remitterats till lagrådet bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 5.3.. Lagrådet har föreslagit vissa omformuleringar ilagförslaget. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5.4. mer attframgå godtar jag lagrådets förslag till ändringar i det remitterade Prop.1989/90:150 förslaget. Lagrådets förslag har således lett till ändringar ilagförslaget. I Bilaga 5 samband med att jag behandlar 1, 6 och 8 §§ samtslutbestämmelsen i specialmotiveringen (avsnitt 4.5) kommer jag att gå närmarein på lagrådets synpunkten Alla arbetstagare har i princip rätt till fem veckorsårlig ledighet. Under ledigheten utgår semesterlön i den mån sådan är intjänadi förväg. Det s. k. semesteråret - det år då semesterledighet skalltas ut - löper från till och med följande ån Intjänandeåretär året innan. Semesterlönen räknas ut på grundval avarbetstagarens inkomst under intjänandeåret. En arbetstagare som slutar sin anställning innan enintjänad ledighet tagits ut har rätt till semesterersättning. Den beräknas påsamma sätt som semesterlönen. För arbetstagare som utför arbetet i sitt hem eller annarsunder sådana förhållanden att det inte kan anses tillkomma arbetsgivaren attvaka över arbetets anordnande - s. k. okontrollerade arbetstagare - gäller intede vanliga reglerna om semesten Sådana arbetstagare har rätt till särskildsemesterlön vilken beräknas på i huvudsak samma sätt som vanlig semesterlön. Arbetstagare har rätt till fyra veckors sammanhängandeledighet . En arbetsgivare som är bunden avkollektivavtal skall förhandla med den avtalsslutande fackliga organisationen ifråga om förläggning av semesten Om det inte finns kollektivavtal skallarbetsgivaren samråda med arbetstagarna på arbetsplatsen otn när semesterskall läggas ut. Detta gäller längre semesterperioden Enstaka dagar kan läggasut efter överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. En arbetstagare som under ett semesterår har rätt till merän tjugo betalda semesterdagar får av överskjutande dagar spara en eller fleratill ett senare semesterår. En arbetstagare kan genom att spara semester fårätt till en sammanhängande lång ledighet, t. ex. en tioveckorssemester vartsjätte ån 4.2.2 Utredningar m. m. Semesterlagen har setts över i semesterkommitténsbetänkande (SOU 1988:54) Om semesten Kommittén anvisade bl. a. möjligheter att obegrän sat spara semesterdagar utöver 20 dagan föreslog i sitt betänkande (SOU 1989: 53) Arbetstid och välfärd att en årsarbetstidsnorm bör utredas. En årsarbetstidsnorm skulle kunna leda till överblick, flexibili tet och större frihet i uttag av arbetstidsförkortningan Ett steg i riktningmot ökad flexibilitet skulle, enligt komtnitténs mening, kunna tas redan nu ge nom tillåtande av ett mer flexibelt uttag av den del av semestern som översti ger fyra veckon Remissbehandlingen av setnesterkommitténs och arbetstids kommitténs belänkanden har avslutats. Frågan om betalningsansva ret för semester vid semesterlönegrundande frånvaro har dessutom aktuali- 24 serats på olika sätt (jämför AU 1989/90:21, rsknl43). I prop.1989/90: 59 Den sjätte semesterveckan föreslog regeringen att den Prop.1989/90:150 lagstadgade rätten till semester förlängs , attgenomföras i tre Bilaga 5 etapper. Vidare föreslogs en successiv avveckling avrätten till förlängd semester för arbetstagare i radiologiskt arbete.Riksdagen antog förslaget . Genom lagen (1990: 102) om ändringi semesterlagen (1977:480), som trädde i kraft förlängssemestern under /92. Propositionen den sjätte semesterveckan bygger på en eninom utarbetad promemoria som remissbehandladesdels muntligt i en hearing, dels skriftligt. SAF, anförde i sina remissvar att en förlängning av denlagstadgade semestern ytterligare skulle öka bristen på arbetskraft.Landstingsförbundet och kommunförbundet ansåg det angeläget att lagen medger enavtalskonstruktion som ger arbetsgivare och arbetstagare möjlighet att kommaöverens om att ersätta betald semesterdag som överstiger lagstadgad ledighetkontant i stället för med ledighet. 4.3.1 Behovet av åtgärder Medan många europeiska länder fortfarande har mycket högarbetslöshet, råder generellt sett brist på arbetskraft i . Under år1989 var i genomsnitt 61 000 personer arbetslösa. Det motsvarar avarbetskraften. På många håll i landet och inom flera yrkesområden är bristen påarbetskraft besvärande. har utbudet av arbetskraft ökat kraftigt. Sedanår 1985 har det blivit 150000 fler i tillgänglig arbetskraft, en ökning med 3,4procent. Eftersom arbetslösheten minskat och antalet personer i sysselsättningsskapandeåtgärder dragits ned har sysselsättningen på den reguljära arbetsmarknaden ökatmed omkring 240000 personer sedan är 1985. Det har vidare skett en förskjutning uppåt i degenomsnittliga arbetstiderna. Det har blivit fler heltidsarbeten och de somarbetar deltid har i allt större utsträckning långa deltidsarbeten. Antaletarbetade timmar har därigenom ökat kraftigt. är ökningen 6,3procent. Bara har antalet arbetade timtnar ökat med 2procent. har ökningen varit . råderemellertid brist på arbetskraft. har inga generellaarbetstidsförkortningar kommit till stånd. Det måttliga utrymme som funnits förförbättringar har i huvudsak använts för reallöneökningan Vissa selektivaförkortningar har emellertid ägt rum. Det har t.ex. gällt veckoarbetstiden föranställda med oregelbundna arbetstider och förlängning av semestern för vissainom den kommunala sektorn. av alla arbetstagare i landet beräknas förnärvarande ha mer än fem veckors semesten Privatanställda arbetare ochtjänstemän har dock i allmänhet endast rätt till den lagstadgade semestern. Avrättviseskäl har därför en förlängning av den lagstadgade semestern med tvådagar blivit aktuell. Förlängningen av semestern sker närutbudet av arbets- Prop. 1989/90:150 kraft sannolikt kommer att öka. 1nuvarande situation är det emellertid Bilaga 5 angeläget att försökautnyttja arbetskraften på bästa sätt. 4.3.2 Olika tänkbara åtgärder Vad jag tidigare anfört visar att det är angeläget att såfort som möjligt öka tillgången på arbetskraft. Det mest effektiva på kort siktär att arbetstagare förmås att utföra mer arbete på den egna arbetplatsen.Detta kan ske på olika sätt. Ett sätt är att göra det möjligt för arbetstagare attavstå från en mindre del av rätten till semesterledighet. Ett annat är att liberaliserareglerna för sparande av semester så att semesteruttag skjuts upp till senare semesterårInom vissa branscher kan det vara önskvärt att semester tas ut på andra tiderän gängse semestertid. Det gäller t.ex inom vårdsektorn, där arbetstagare böruppmuntras att ta semester än . Jag har föreslagit regeringen att medel anslås fören informationskampanj som belyser de stora ekonomiska effekterna av småförskjutningar i semesteruttagen. En sparad semesterdag för varje arbetstagaremotsvarar totalt 20000 - 25000 helårssysselsatta. Informationen skall också innehållaen beskrivning av de bestämmelser som skall gälla vid överenskommelser omavstående från rätt till ledighet. Några av de metoder jag nu nämnt kan förverkligas genomlagstiftning. Det gäller t. ex. införandet av en möjlighet att avstå frånbetald semesterledighet. Det gäller vidare en liberalisering avsparandereglerna. Eftersom skälen för de bestämmelser jag nu föreslår ärstarkt betingade av den arbetskraftsbrist som just nu råder i landet vill jaginte föreslå några ändringar i semesterlagen (1977:480). De föreslagnabestämmelserna bör i stället tas in i en särskild lag med tidsbegränsadgiltighet. En uppföljning bör göras av effekterna av de åtgärder jagnu föreslån En sådan uppföljning kan bl. a. ge besked om vilken ökning avarbetskraftsutbudet som skett och vilka grupper av arbetstagare som utnyttjatmöjligheten att avstå från semesterledighet. Informationen kan vara av vikt vidden kommande översynen av semesterlagstiftningen. 4.3.3 Avstående från betald semesterledighet Mitt förslag: En arbetstagare, som. under ett semesterårhar rätt med semesterlön skall kunna kommaöverens med arbetsgivaren om att avstå från sin rätt till ledighet under eneller flera av de överskjutande dagarna. Överenskommelsen får inte avsesemesterdagar som arbetstagaren sparat från ett tidigare semesterår.Möjligheten att avstå från semesterledighet regleras i en särskild lag somskall gälla till och med .