prop · GD03105 · 1989-12-31 00:00:00 — Ett införandeden ger rimlig tid för anpassning av verksamhet och rutiner tillden nya ordningen. Nuvarande system innebär attkommunerna för de flyktingar som beviljas uppehållstillstånd under åren 1988,1989 och 1990 är garanterade ersättning för eventuella socialbidragskostnader t.o.m.åren 1991, 1992 och 1993. Det innebär att man antingen måste ha två parallellasystem eller utforma särskilda övergångsregler för ersättning avkostnader för perioden 1993 som aren följd av flyktingmottagande före år1991. För att snabbt kunnaavveckla administrationen av det gamla systemet förordar jag att den ersättningsom skall lämnas till kommunerna enligt det gamla systemet för åren 1991 1993på lämpligt sätt schablonberäknas. Denna ersättning bör fastställas bl. a. påbasis av kommunernas kostnader . Hänsyn bör därvid kunna tas tillsärskilda förhållanden i enskilda kommuner. Utbetalningarna av den framräknadeersättningen kan sedan fördelas på de två därpå följande budgetåren. Därigenomundviks att belastningen på statsbudgeten blir alltför stor under ett budgetår.Kommunförbundet har vid överläggningar ställt sig bakom en sådan principiellmodell för avveckling av nuvarande system. Det kan även finnas behovav andra övergångsregler. Den närmare utformningen av övergångsreglerna börfastställas av regeringen efter samråd med kommunförbundet. 2.3.13Uppföljning av det nya ersättningssystemet Mitt förslag:Särskilda resurser avsätts för uppföljning och utvärdering av det nyaersättningssystemet. Uppföljningen skall avse såväl måluppfyllelse som effekterpå kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. skall påden statliga sidan ha huvudansvaret för en sådan uppföljning. Skälen för mitt förslag:Det föreslagna ersättningssystemet innebär stor frihet för kommunerna attanvända den ersättning man får för olika ändamål. Verksamheten skall intestyras i detalj utan genom att så preciserade mål som möjligt anges förverksamheten. Resultaten av flyktingmottagandet skall följas upp i relation tillde uppsatta målen. a. avse: * direkt till kommun andelenflyktingar som fått en egen bostad andelenflyktingar som är kvar i socialbidragsberoende andelenflyktingar som är kvar i sfi andelenflyktingar i annan utbildning andelenflyktingar som flyttat till annan kommun åtgärdersom vidtagits i kommunerna för att underlätta flyktingarnas inslussning isamhället sambandmellan åtgärder och resultat Jag utgår från attuppföljning sker i varje kommun. Som central myndighet för flyktingmottagandetbör invandrarverket på riksnivå ha ett samlat uppföljningsansvar.Kommunförbundet har också redovisat ett intresse av att aktivt medverka i uppföljningsarbetet. börfölja upp resultaten av de arbetsmarknads- Prop. 1989/90:105 politiskaåtgärder för flyktingar som vidtas av verket liksom å sinsida bör följa upp resultaten av svenskundervisningen. Erfarenheternafrån kommunernas flyktingmottagande och samverkan mellan kommuner och andraorgan bör spridas till andra kommuner, arbetsförmedlingar m. fl. I dennainformationsspridning bör både invandrarverket, andra berörda statligamyndigheter och kommunförbundet spela framträdande roller. Vidsidan av resultatuppföljningen krävs också en central uppföljning avkostnadsutvecklingen för stat och kommun. En utgångspunkt vid den nu aktuellareformeringen av ersättningssystemet har varit att kostnadsfördelningen mellanstat och kommun skall vara oförändrad jämfört med . 1 vissa avseenden kandock effekterna av reformen vara svåra att förutse. Omfattningen avflyttningarna mellan olika kommuner påverkar t. ex. i hög grad statens ochkommunernas kostnader. Olika komponenter i ersättningssystemet kan behövajusteras fortlöpande om de visar sig medföra oönskade effekter. Etthuvudsyfte med reformen är att kommunerna skall arbeta mer aktivt för en snabb etableringav flyktingarna på arbetsmarknaden. Om så sker kan de kommunala kostnadernahållas nere, vilket blir till fördel för den kommunala ekonomin. Detta är enavsedd effekt av omläggningen av systemet. Om däremot socialbidragskostnadernai kommunerna minskar som en följd av ökade statliga arbetsmarknadspolitiskasatsningar eller andra externa faktorer och inte motsvaras av ökade kommunalakostnader i andra delar av flyktingmottagandet, bör detta föranleda enminskning av schablonen. Om å andra sidan socialbidragskostnaderna trots aktivakommunala åtgärder ändå skulle öka på grund av externa faktorer kan nivån på schablonbeloppetbehöva höjas. Motdenna bakgrund krävs en noggrann uppföljning av volym- och kostnadsutvecklingenvad gäller bl. a. socialbidrag till flyktingar, arbetsmarknadsverkets insatserför flyktingar och sambandet mellan statliga arbetsmarknadspolitiska insatseroch socialbidragsutvecklingen. Invandrarverketbör härvidlag på den statliga sidan ha ett samlat uppföljningsansvar ochårligen tillsammans med AMS, och ta fram underlag för beslut om nivån på schablonersättningen för det kommandeåret. Särskildaresurser bör ställas till regeringens förfogande för uppföljning och utvärdering. Föratt uppföljning skall kunna ske på önskvärt sätt är det nödvändigt att innandet nya systemet träder i kraft närmare gå igenom i vilka termer uppföljningbör ske, vilken statistik som behöver tas fram löpande eller genom särskildaundersökningar, vilka krav som kan behöva ställas på rapportering frånkommunerna, vilka krav som bör ställas på myndigheternas redovisningssystemetc. bör behovet av permanenta resurser för det löpandeuppföljningsarbetet inom invandrarverket och på annat håll övervägas. Jaghar för avsikt att initiera ett sådant arbete. I den mån det därvid kommer fram att det krävs resursförstärkning vid invandrarverket 31 för löpande uppföljning avdet nya ersättningssystemet återkommer jag till regeringen i denna fråga. 2.4 Utvidgning av lagen om bistånd åt asylsökande m. fl. Mitt förslag:Lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. utvidgas till att gälla ävenför utlänning som fått uppehållstillstånd men som alltjämt vistas på en statligförläggning för asylsökande eller tillfälligt i en kommun i avvaktan påplacering. Skälen för mitt förslag:Enligt lagen om bistånd åt asylsökande m. fl. har asylsökande och vissa andrautlänningar, som är inkvarterade på förläggning eller vistas i en anvisadkommun i avvaktan på att deras ansökan om uppehållstillstånd skall behandlas,rätt till ekonomiskt stöd. Detta utgår i form av kostnadsfri bostad, dagbidragoch särskilt bidrag. Rätten till bistånd upphör när uppehållstillståndbeviljas. Bland annat som följd avbristen på bostäder har det blivit svårt att få utlänningar, somfått uppehållstillstånd, placerade i kommuner. Många är därför kvar påförläggning efter det att uppehållstillstånd beviljats. Utlänningar som fåttuppehållstillstånd har alltså inte rätt till ekonomisk hjälp enligt lagen ombistånd åt asylsökande m.fl. I regeringens proposition 1987/88:80 om bistånd åtasylsökande, m.m. avvisades ett förslag om att lagen skulle kunna tillämpasunder en övergångsperiod då utlänningen fortfarande vistades på förläggning.Min företrädare anförde (s.41) att biståndssystemet borde vara enkelt atttillämpa och att en klar gräns i tiden borde gälla för rätten till bistånd. Denavgörande tidpunkten borde vara den då uppehållstillstånd beviljades. Omutlänningen därefter var kvar på förläggning fick hans eller hennes behovtillgodoses genom invandrarverkets interna regler. Det kunde alltså bli frågaom att tillämpa olika regler för utlänningar på förläggning beroende på om defått uppehållstillstånd eller ej. De praktiska svårigheter som kunde uppstå tillföljd av detta kunde lösas genom förändring av invandrarverkets interna rutineroch föreskrifter. Lagen om bistånd åtasylsökande m. fl. infördes i samband med en stor omstrukturering avflyktingmottagandet och förläggningsverksamheten. Man kunde vid den tidpunkteninte fömtse att antalet asylsökande skulle komma att öka så kraftigt som dethar gjort och att kommunerna på grund av bostadsbrist skulle få problem med attta emot utlänningar från förläggningarna. Utvecklingen har gåttdithän att utlänningar som fått uppehållstillstånd kan komma att vistas påförläggning . Rätten till bistånd bör därför inte vara reglerad imyndighetsföreskrifter utan i lag. Den utlänning, som i ett eller annatavseende nekas bistånd, bör ha rätt att överklaga beslutet. Socialnämndeni den kommun där flyktingförläggningen är belägen är i principskyldig att vid behov betala ut bistånd enligt socialtjänstlagen till Prop.1989/90:105 de utlänningar som fått uppehållstillstånd. Det säger sig självtatt utlänningarnas försörining under förläggningsvistelsen i stället bör lösasgenom en typ av bistånd som särskilt skapats för personer i den härsituationen. Omen asylsökande vistas i en kommun i avvaktan på en förläggningsplats ochbeviljas uppehållstillstånd innan en sådan plats har kunnat ordnas gäller sammaresonemang. Ersättning bör i första hand utgå enligt lagen om bistånd åtasylsökande m. fl. En fördel för den berörda kommunen är då också att detkommer att utgå statlig ersättning för allt utgivet bistånd. Enligt detföreslagna systemet med en schabloniserad ersättning av kostnaderna förflyktingar kommer ju kommunen inte längre att kunna få ersättning för biståndsom utgivits enligt socialtjänstlagen. Detbistånd i form av dagbidrag som lämnas enligt lagen om bistånd åt asylsökande m.fl. är lägre än den socialbidragsnorm som tillämpas i flertalet kommuner.Skälet till det är att en asylsökande, som bor på en föriäggning eller i engenomgångsbostad i en kommun, inte behöver bistånd till möbler och annanhemutrustning. Detsamma gäller naturiigtvis för en utlänning som fåttuppehållstillstånd så länge hans eller hennes boendesi-tuation inte har ordnatspå ett bestående sätt. Densom omfattas av lagen om bistånd åt asylsökande m.fl. har utöver dagbidrag rätttill s. k. särskilt bidrag (7§). Det skall täcka vissa särskilda behov,företrädesvis av akut karaktär. Det särskilda bidraget skall utgå för sådanautgifter som bedöms nödvändiga för utlänningens livsföring. _ Jag vill i dettasammanhang peka på att det kan finnas kostnader av sådannatur att de inte kan anses nödvändiga för en asylsökande men däremot för enutlänning som fått uppehållstillstånd och skall stanna i . 1 och med atten utlänning får studera eller arbeta i kan det uppstå en ny typ avkostnader som är nödvändiga för utlänningens livsföring. Särskilt bidrag skallendast utgå så länge behov föreligger. Den som har en egen inkomst kannaturligtvis själv betala sådana kostnader. Denföreslagna ändringen av lagen om bistånd åt asylsökande m. fl. bör träda ikraft . 2.5 Anslagsberäkning för /91 Regeringensförslag om anslagsmedel för verksamhetsområdet m.m. i åretsbudgetproposition (prop. 1989/90: 100, bil. 12) lämnades i avvaktan på bl.a.föreliggande förslag om system för ersättningar till kommunerna förflyktingmottagandet. Jagvill nu återkomma till den frågan och redovisa mina förslag till medelsberäkningarunder anslaget E 5. Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m. m. E5Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. Prop.1989/90:105 1988/89Utgift I 938 893 000 1989/90 Anslag 1957 500000 1990/91 Förslag 2426000000 Frånanslaget finansieras nuvarande ersättningar till kommunerna för flyktingmottagandeenligt förordningen (1984:683) om statlig ersättning för mottagande avflyktingar och vissa andra utlänningar. Vidare bekostas från anslagetersättning av sjukvårdskostnader och särskilda bidrag till landstingskommunerenligt samma förordning. Frånanslaget skall fr.o.m. den också finansieras ersättning tillkommunerna enligt det nya ersättningssystem som jag förslagit i det föregående. Medhänsyn till utbetalningsreglerna i nuvarande system, kommer i stort sett kostnademaför helt år enligt nuvarande regler att belasta /91, trots attett nytt ersättningssystem skall införas . Ersättningenligt det nya systemet kommer endast till en mindre del att belasta anslagetunder /91. Förersättning till kommunerna för ekonomisk hjälp enligt socialtjänstlagen ochlagen om bistånd åt asylsökande m. fl. i enlighet med nuvarande regelsystemberäknar invandrarverket kostnaderna för /91 till 1350 milj. kr. Schablonbidragenligt nuvarande regler beräknas av invandrarverket kosta knappt 500 milj. kr.för ett helt budgetår. För särskilda bidrag till primärkommuner yrkarinvandrarverket 35 milj. kr. För genomgångsbostäder, vissa transportkostnaderfrån kommun till mottagningscentra och kostnader för vård av barn utan vårdnadshavareenligt 24 § ersättningsförordningen beräknar verket ett anslagsbehov om 348,8milj. Ersättningav sjukvårdskostnader beräknas kosta 50 milj.kr. och för särskilda bidrag tilllandstingen föreslås 2,5 milj. kr. Ersättningav ekonomisk hjälp till flyktingar och asylsökande betalas enligt nuvarande system ut kalenderårsvis i efterskott. Det innebär att ersättning för kostnaderna för bistånd kommer att utbetalas i sin helhet tidigast och belasta /91. Den föreslagna omläggningen av ersättningssystemet fr.o.m. minskar således inte anslagsbehovet under nästa budgetår. Jag beräk nar kostnaderna till I 250 milj. kr. Jag har därvid utgått från att ersättning ar till kommunerna för bistånd åt asylsökande kommer att minska jämfört som en följd av att asylsökande numera i huvudsak tas emot på statliga förläggningar . Förschablonbidragenligtnuvarande regler beräknar jag kostnaderna till Prop. 1989/90:105 370 milj.kr. Jag har därvid utgått från att ca tre fjärdedelar av schablonersättningarnaför personer som tas emot belastar anslaget under budgetåret1990/91. Försärskilda bidrag till kommunerna enligt nuvarande regler föreslår jag 20 milj.kr. Behovetav medel för ersättning av kommunernas kostnader för genomgångsbostäder enligtnuvarande regler beräknas till 250 milj. kr. Resursbehovetför ersättning av sjukvårdskostnader beräknar jag till 45 milj. kr. Försärskilda bidrag till landstingskommunerna föreslår jag att invandrarverket fårdisponera 3 milj. kr., vilket är en ökning med 0,5 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Sammantagetblir resursbehovet för /91 för ersättningar enligt nuvaranderegler 1 938 milj. kr. Ersättningarenligt det nya systemet Anslagsbehovetför schablonersättningar enligt det nya systemet beräknar jag till 315 milj.kr. under /91. Beräkningen är gjord med utgångspunkt från att ca25 000 flyktingar tas emot i kommunerna och med hänsyn till deutbetalningsregler jag tidigare föreslagit. Förgmndersättning som utbetalas i anslutning till överenskommelser medinvandrarverket om flyktingmottagande beräknar jag ett behov av 98 milj. kr. Förersättning av kostnader för barn utan egna vårdnadshavare beräknar jag ettanslagsbehov under nästa budgetår av 10 milj. kr. För ersättning i särskildordning av kostnader för äldre och handikappade flyktingar uppstår ettanslagsbehov först under /92. Förersättning av extraordinära kostnader föreslår jag att 40 milj. kr. Förersättning av bistånd åt asylsökande enligt det nya ersättningssystemetberäknar jag kostnaderna för /91 till ca 20 milj. kr. Totaltberäknar jag att ersättningarna till kommunerna enligt det nya systemet kommeratt belasta /91 med 483 milj. kr. Föruppföljning av det nya ersättningssystemet m.m. föreslår jag att S milj. kr.ställs till regeringens disposition. Dettotala resursbehovet på anslaget för /91 beräknar jag till 2 426milj. Därtillkan komma kostnader fr.o.m. för lån till flyktingar för hemutrustning. Jag har för avsikt att i så fall återkomma i denna fråga på tilläggsbudget efter en utredning av den närmare utformningen av ett lånesystem. Jag kan dock redan nu fömtskic- ka att det inte kommer att uppstå några större kostnader för detta ändamål under /91. Vidare bör ett lånesystem, även sedan det är fullt genomfört, totalt sett medföra betydligt lägre kostnader än nuvarande 35 ordning där flyktingarnasbehov av hemutrustning tillgodoses genom soci- Prop. 1989/90:105 albidrag. Somen följd av att bidragsadministrationen i sin helhet läggs på invandrarverketkan verkets förvaltningskostnader komma att öka. Jag avser att i så fallåterkomma med förslag även i den frågan. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom arbetsmarknadsdepartementetupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1988:153) om bistånd åtasylsökande m.fl. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl., 2. godkänna de riktlinjer jag harförordat för ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet (avsnitt 2.3), 3. till Ersättningar tillkommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. för /91 anvisa ettförslagsanslag på Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jagi övrigt har anfört om samordnat flyktingmottagande och nytt system förersättning till kommunerna, m. m. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört förde åtgärder ochde ändamål som föredraganden har hemställt om. gällande regler for ersättning till kommunerna Prop.1989/90:105 for flyktingmottagandet ''' Ersättningtill kommunerna för åtgärder för flyktingar lämnas enligt förordningen (1984:683)om statlig ersättning till kommunerna för mottagande a v flyktingar och vissaandra utlänningar (ändrad senast 1989:549). Kommunernafår ersättning för de faktiska kostnaderna för sådan ekonomisk hjälp som,enligt 6§ socialtjänstlagen, lämnats till flyktingar och andra utlänningar sombeviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl samt make eller maka ochhemmavarande ogifta barn till sådana personer. Ersättning lämnasför ekonomiskt bistånd under det år uppehållstillstånd beviljas samt . För ersättning till make eller maka och barn räknas tidsfristen frånden tidpunkt då den person som de har anknytning till fick uppehållstillstånd iSverige. Ekonomiskt bistånd till flyktingar och därmed jämställda som är över60 år när uppehållstillstånd beviljas eller som inte kan försörja sig på grundav sjukdom eller handikapp, som förelåg vid ankomsten till eller harsamband med deras situation som flykting, kan ersättas än treår. Förasylsökande och andra utlänningar som vistas i en kommun i väntan på beslut omuppehållstillstånd utgår ersättning för bistånd som lämnats enligt lagen(1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. Ersättningför bistånd enligt socialtjänstlagen och lagen om bistånd åt asylsökande m. fl.utbetalas av länsstyrelserna kalenderårsvis i efterskott. Kommunersom träffat överenskommelse med invandrarverket om flyktingmottagande får ocksåett schablonberäknat bidrag som skall täcka vissa andra kostnader som kommunenåsamkas som en direkt följd av flyktingmottagandet. För flyktingar som haruppehållstillstånd när de tas emot i en kommun är schablonersättningen förnärvarande . för dem som fyllt och . för dem som ärunder . För asylsökande är ersättningen . Omden asylsökande beviljas uppehållstillstånd får den mottagande kommunenytterligare . för personer som fyllt och . för dem somär . Schablonbidragutbetalas i efterskott kvartalsvis av invandrarverket för dem som tagits emotunder föregående kvartal. Utöverschablonbidragen får invandrarverket bevilja särskilda bidrag för insatser avprojektkaraktär som i första hand syftar till att flyktingar snabbare skallkunna få en egen försörjning. Särskilda bidrag får också lämnas för vissa andraspeciella ändamål såsom insatser för flyktingar med särskilda behov ellersamarbetsprojekt mellan olika kommuner. Enligt beslut har 30 milj.kr. anvisats för särskilda bidrag under innevarande budgetår. Genomregeringsbeslut har invandrarverket, mot bakgrund av detstora antalet flyktingar med uppehållstillstånd som fortfarande vistas på föriäggning,medgivits att disponera ytterligare 15 milj. kr. under innevarande budgetårför särskilda bidrag till kommuner som ökar sitt flyktingmottagande. Invandrarverketersätter vidare kommunerna för genomgångsbostäder enligt lagen om bistånd åt asylsökande m. fl. /89 har 37 regeringen även medgettatt invandrarverket under vissa förutsättningar Prop. 1989/90:105 som enförsöksverksamhet får ersätta kostnader för flyktingars övergångs- Bilaga 1visa boende i genomgångsbostäder. Förgrundläggande svenskundervisning för invandrare utgår statsbidrag frånskolöverstyrelsen. Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ ... 1 Propositionenslagförslag....................................... ... 3 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Inledning.......................................................... ... 4 2 Överväganden och förslag .................................. 5 2.1 Allmännaöverväganden.................................. ... 5 2.1.1 Målen för invandrarpolitikenoch flyktingmottagandet. 2.1.2 Nuvarande organisation ochansvarsfördelning inom statoch kommun.................................. 6 2.1.3 Problemoch förändringsbehov i flyktingmottagandet . 2.2 Aktivtoch samordnat flyktingmottagande m.m.... .. 11 2.2.1 En helhetssyn behövs............................ .. 11 2.2.2 Individuellaintroduktionsplaner................ 12 2.3............................................................. Nyttsystem för ersättning till kommunerna för flykting mottagandet ............................................... 14 2.3.1 Allmänt................................................ 14 2.3.2 Schablonersättning för vaemottagen flykting 15 2.3.3 Lån till hemutrustning............................. .. 19 2.3.4 Grundersättning till kommuner ianslutning till överenskommelse om flyktingmottagande............................... .. 20 2.3.5 Ersättning till kommuner somtar emot flykting som varitbosatt i annan kommun ................. .. 21 2.3.6 Personer för vilka kommunernaskall få ersättning .... 22 2.3.7 Ersättning av kostnader förvissa handikappade och äldreflyktingar .................................... .. 24 2.3.8 Ersättning av vissa kostnaderför ensamma flyktingbarn 25 2.3.9 Ersättning av extraordinärakostnader ...... .. 26 2.3.10 Ersättning av kommunalakostnader för asylsökande .. 27 2.3.11 Utbetalningsregler ochadministration ....... .. 28 2.3.12 Ikraftträdande ochövergångsregler.......... .. 29 2.3.13 Uppföljning av det nyaersättningssystemet..... 30 2.4 Utvidgning av lagen om biståndåt asylsökande m. fl 32 2.5 Anslagsberäkning för budgetåret1990/91 ....... 33 3 Upprättat lagförslag ......................................... 36 4 Hemställan....................................................... .. 36 5 Beslut .......................................................... .. 36 Bilaga1 gällande regler för ersättning till kommunerna för flyk tingmottagandet ..................................... .. 37 Tryckeri, 1990 39