prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — 45 734,3 2 568,4 Reverslån, relinansieringslån Aktier, konvertibier och optionsrätter m m Fastigheter Värdepappersportföljema31,12 respektive år (Nikr) FöTSta-tredie Fjärde-femte Löntagar-APfonden fondstyrelserna fondstyrelserna' fondstyrelserna totalt Innehavav obligations-, partial- och förlagslån. Innehav av aktier, konvcrtibler ochoptionscätter. 1989/90:137 Bilaga 9 ATP-systemets utveckling innebar fortsatt högaanspråk på fondens avkastning. Den del av pensionema som betalas medfondförvaltningens avkastning uppgick till 11,6 mdkr, utgörande 16,avpensionsutbetalningarna. (1988: 11.5 mdkr respektive 19,). Resultatet av fondförvaltningen som den framgår avresultaträkningen, uppgick i intäktsräntor till 36,3 mdkr (1988: 33,6 mdkr).Ett sätt att mäta fondförvaltningens totalavkastning framgår av nedanståendetablå. Genomsnittligt disponerat kapital * (mark- nadsvarde,Mkr) 312 545 336 944 39 907 18 717 Avkastning (Mkr) (varav) 33 499 36 171 -1-6 139 17 285 %(2) 12,8 5,6 (1) * Genomsnittlig balansomslutning = (summan avmånadsvärden) 12 Som framgår av ovanstående avkastningsberäkning ingår iavkastningen såväl periodiserad ränta som realiserade och orealiseradevärdeförändringar i portföljen. Dessa har satts i relation till ett under åretgenomsnittligt disponerat kapital, baserat bl a pä en marknadsvärdering avportföljen. Det bör noteras att delta sätt att mäta avkastningen skiljer sigfi3n del beräkningssätt som redovisas i avsnittet om portföljavkaslning på sid10. Beräknat som andel av fondkapitalet uppgickavgiftsunderskottet (avgifler ./. pensioner) lill 3,vid slutet av 1989. (1988: 3,). Denna andel motsvarar den reala av- kastning som måste uppnås för att tillgångarnas realavärde skall vara oförändrat. Figuren på sid 10 är avsedd att schematiskt åskådliggörade kapitalflöden som ägt rum i fondförvaltningen under är 1989. Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick lill 340,5 mdkrvid årets slut vilket är en uppgång med 11,3 mdkr (1988: 31,5 mdkr). De tre första AP-fondernas kapitalflöden jämtefondkapitalets utveckling i löpande priser åren 19601989 redovisas i tablånnedan. Den totala ÄTP-avgifters storlek uppgick lill 11,år1989 vilket är en höjning frän 1988. Av avgiften tillföres0,löntagarfonderna. har beslutathöja den lotala avgiftssatsen för ATP till 13.0%.Effekten av denna höjning på lönekostnaderna neutraliseras av en motsvarandesänkning av folkpensionsavgiften. beräknas den utbetalda lönesumman ha ökat mednärmare . Det är en betydligt högre ökningstakt än vad som förutsetts.Tillsammans med avgiftshöjningen på har dettainneburit en inte oväsentlig ökning av avgiftsinkomsterna. De uppgick år 1989till 57,6 mdkr vilket är en ökning med 17,(1988: 49,1 mdkr resp. 11,). Denna uppbyggnad av kapitaltillförseln tilllöntagarfondema som författningsmässigt reglerats fram till slutäret harhittills, framför allt genom vinstdelningsskatten, blivit högre än beräknatvarigenom betydande tillskott tillförts de tre första AP-fonderna. fFondkapitaletsutveckling 19601989, (marknadsvärde, mdkr) ;'.periodiserad länta Administrationskostnader rTillvixt i (ondkapiuKmdkr) 'Procentuell förändring av fondkapitalet bfondkapitj] (nurknadsväide)_ 1960 1970 1980 1985 1988 1989 2,0 10,4 22.9 39,9 -5,0 -17,5 -69,2 -0,1 -0,2 -0,3 -0,5 1989/90:137Bilaga 9 Närkapilalförseln lill löntagarfonderna avslutas beräknas, enligt nugällande kalkyler, löntagarfondemas tillförda kapital uppgå till ca 17,3 mdkr ilöpande priser. Vid ell oförändrat skatteuttag fram I o m skullevinstdelningsskatten och arbetsgivaravgiften ha inbringat ca 18,5 mdkr utöverde drygt 17 mdkr, vilket "överskott" tillföres de tre förstaAP-fonderna, se diagram nedan. På grund av eftersläpningar i uppbordssystemetinflyter medel två är efter . Pensiorjsutgiftema i ATP-systemet ökade med14,till 69,2 mdkr (1988: 12,resp. 60,6 mdkr). Basbeloppet, som reglerarvärdesäkringen av pensionerna, höjdes från till eller med8,, varav i en engångshojning för att kompensera pensionärerna för1982 års devalvering. har basbeloppet fastställts lill eller en ökning med 6,. Föradministrationen av allmänna tilläggspensioneringen (förutom fondstyrelsernasintema förvaltning) är ett flertal myndigheter och institutioner involverade.Till dessa har totalt utbetalats. Det är en uppgång med drygt13 mkr . Summan av de inflöden och utflöden av kapital somrelaterats ovan har inneburit nettoplaceringar på 27,3 mdkr. Därutöverhar amorteringar förfall och inlösen i värdepappersportföljen uppgålttill ca 24 mdkr i de långfristiga värdepappren och till ca 14 mdkr i dekortfristiga placeringarna. Till detta kommer omplaceringar iporfföljsammansättningen på ca 50 mdkr, som gjorts av placeringspolitiska skäl.Sammantaget innebär detta att brut-loplaceringarna uppgick till 115 mdkr vilketframgår av tablån nedan. (miljarder kr) obligationer, förlags- och reverslån -5,9 3,9 Löntagarfondemasfinansiering, utbetalda medel och av 13 fondstyrebema förvaltade medel (ack.värden, mdkr) IP'?;?!'®*-"»*'*;"'»'''7rmrn'T'vwffftPms? *''f-'-',''-'': influtna medel Ivrnsiöelnmgs-skatt+ avgifi) utbetalda medel till löntagarfonder 1984' 1985 ' 1986 ' 1987 1988 1989 1990 1991 1992 Skr.1989/90:137 Bilaga 9 De tre första AP-fondernas placeringspolitik förvärdepappersportföljen bygger på en värdering av tre portföljrisker; ränterisk,likviditetsrisk och kreditrisk. Målsättningen är att med en givensammansättning av dessa risker uppnå maximal avkastning i värdepappersportföljen. Sammansättningen av olika typer av räntebärandevärdepapper i den svenska marknaden , kan sägas karaktäriserasav en övergång från direkta lån till finansiering via penning- och obligationsmarknadenmed hjälp av olika typer av marknadspapper. Detta avspeglas i de tre förstaAP-fondernas portfölj i en ökande andel obligationer och certifikat. I slutetav uppgick obligationsportföljens andel av den totala räntebärandeportföljen till 84,, en ökning med 1,. På obligationsmarknaden var det framförallt bostadssektomsom Ökade sina volymer. Bostadsobligationer passar väl in i de tre förstaAP-fondernas portfölj då de kredil-riskmässigt hör till de säkrareplaceringarna som de handlas till en högre ränta än t exstatsobligationer. Skillnaden i avkastning mellan femåriga stats- ochbostads-obligationer steg med till ca 0,5%.Bostadssektorns an del av de tre första AP-fondernas räntebärande portföljsteg med ca 4,och uppgick till 59,. minskade statsobligationsinnehavet med 5,1%till 22,av de räntebärande placeringarna. Denna minskning följer till vissdel mönstret i hela obligationsmarknaden där statens andel harminskat. Den traditionella målgruppen för de tre förstaAP-fondernas hittillsvarande direktlåne-givning utgörs av kommuner ochlandsting samt kommunala bolag. Vid slutet av uppgick lånestocken tilldenna sektor till 11,7 mdkr, vilket är en nedgång med 1,6 mdkr . Vidare har en viss nyutlåning till mellanhandsinstitut,främst bostads- och företags-finansierande institut, ägt rum . 1stort amorteras dock denna stock successivt i takt med att tidigare lämnadekrediter förfaller. Förutom utlåning till de nu nämnda län-tagargruppema harde tre första AP-fondema numera även möjlighet att lämna direktlån til privatasvenska bolag. Dessa utlåningsmöjligheter är begränsade til! avfondemas totala placeringar. Verksamheten har utvecklats positivt under 1989.Totalt uppgår utlåningen per tiil 4,1 mdkr. I utlåningen ingår bådekortare lån () samt längre lån med speciell betalningsprofil. De tre första fondstyrelserna fick möjlighet att förvärva fastigheter. togs deförsta stegen mot målet att bygga upp ett väsentligt fastighetsbestånd.Fondstyrelserna förvärvade dels det börsnoterade fastighetsbolaget , dels gick fondstyrelserna in som delägare med en andel på knappt 20procent i det nybildade bolaget . Förvärvet av utgör stommen för fondensvidare aktiviteter på den svenska fastighetsmarknaden. fastighetsbeståndhar ett marknadsvärde på ca 4 mdkr. Geografiskt ligger tyngdpunkten i beståndeti med samt i med . Vidare harNisses i form av innehav i . Den alldeles övervägandedelen eller utgöres av kommersiella fastigheter. För att tillgodose behovet av utländska fastighetsförvärv,vid sidan av fastighetsbestånd i Löndon, deltog de tre första fondstyrelsernai bildandet av ett nytt svenskt fastighetsbolag vid namn . Delägarna i bolaget är förutom AB och de tre första fondstyrelserna,SPP, samt . Med undantag av det vid startentillförda beståndet av Volvofastigheter, kommer bolagets fortsatta verksamhetatt vara ut-landsorienterad. har under andra halvåret1989 genomfört omfattande förvärv av fastigheter i utlandet. hade AP-fonden i sin portfölj entotalavkastning, mätt enligt försäkringsbolagens modell, på . Dennaavkastning byggdes upp av i periodiserad ränta och 5,6procentenheter i värdeförändring. påverkades avkastningen i höggrad av den ränteuppgång som skedde vilken förorsakade dennegativa värdeförändringen. Som ett resultat av ränteuppgången har de värderingskurser(huvudsakligen från ) till vilka portföljen värderas vidresp. årsskifte justerats ned. I stort sett hela den värdeförändring somredovisats är orealiserad och beror på nämnda ränteuppgång. Eftersom enplacerare av AP-fondens storlek måste ha stor andel långfristiga placeringarblir en negativ värdeförändring en oundviklig följd när marknadsräntan stiger.På motsvarande sätt hade fonden en orealiserad positiv värdeförändring underde tre föregående åren. Den periodiserade räntan hade sjunkit un der p g a att fonden nyplacerat förfallande lån respektive gjort omplacering ar i ett successivt sjunkande ränteläge. Den na tendens börjar nu plana ut eftersom det allmänna räntelägel steg i för hållande till . Skr.1989/90:137 Bilaga 9 APfondensavkastning 19861989, procentenheter 11,8 2,8 12.6 -0.2 total per.ränta 17,0 12,1 total per.ränta 14,6 11,6 total 0,6 12,7 0,1 12.8 total -6,4 5,2 -1.3 11.2 -5,6 6,1 Kapitalflöden (Marknadsvärden, mdkr) 1989/90:137 Bilaga9 med förändringen i konsumentprisindex. Ackumulerade reala överskott/underskott i procent av fondkapitalet jämfört med inflationsuppräknat grundkapital 19601989 Det bokföringsmässiga resultatet av förvaltningen av 13fondstyrelsernas verksamhet är baserat på anskaffningsvärden ocfi påverkasinle av orealiserade kursvinsler och förluster. Det bokföringsmässigaresultatet 1989 blev (1988: 33 748). Se tabell sid 17. Intäktsräntorna, , var 8,högre än föregåendeår. Uppgången förklaras huvudsakligen av att den genomsnittligaportföljstorleken varit drygt 20 mdkr högre än föregående år.Marknadens genomsnittliga räntenivå på femåriga statsobligationen har år 1989varit 11,, vilket är högre än . I posten ingår perbalansdagen upplupna ej inbetalda räntor m m. Dessa ökade från år1988 till . Övriga intäkter utgörs av avkastningen frånsmåföretagsfonden på . Nettot av realiserade kursskillnader vid avyttring avvärdepapper har uppgålt till (1988: ). Det reala resultatet innehåller också en post där detbokföringsmässiga resultatet korrigeras för inflationen. Nuvärdet av de medelsom har tillförts fonden fram års utgång jämte de medel somtillförts (grundkapitalet) korrigeras Ar 1989 har denna avsättning för att bevaragrundkapitalets köpkraft uppgått till 18,4 mdkr (1988: 16,2 mdkr). Vidmarknadsvärderingen per har portföljens kursvärden i förhållandetill anskaffningsvärdena förändrats med totalt 17,3 mdkr (1988: 6,1 mdkr). Del är främst nedgången i marknadsräntorna i slulel av årel somhar resulterat i den orealiserade värdenedgången. Arets reala resultat blev 0,3 mdkr (1988: 23,7 mdkr). För en långsiktig placerare är det emellertid inlesärskilt meningsfullt att tillmäta resultatet ett enskilt år någon störrevikt, snarare skall man i detta avseende betrakta den reala balansräkningendär de ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utläsas. Devar 45,7 mdkr eller 13,av fondkapitalet vid utgången av 1989. (1988: 45,4mdkr resp. 13,). Diagrammet nedan utvisar att de ackumulerade resultatenförst (bortsett ) var så stora att balans erhölls motinflationens urholkning av grundkapitalet. urholkadesfondkapitalet kraftigt av inflationen och de regleringar som påverkade fondensplace-ringsmöjligheler. Reala över/undersi(% av fondkapital 14 Rikstlagen 1989/90. Skr.1989/90:137 Bilaga 9 Man kan också konstatera alt fr o m år realräntoma, som gjort all delsammanlagda 1981 har de reala resultaten varit positiva de fondkapitalets realvärde har kunnat åter- Det är dock de senaste årens ställas och öka. goda resultat, främst beroende på de höga Placeringamasfördelning på låntagarkategorier december resp. år,(anskaffningsvärden, procent) Penningmarknads-placeringar .g,y Placeringamasfördelning efter placeringsobjekt december resp. år, (anskaffningsvärden,procent) Reverslån .tggkUm"'°° 1989/90:137 Bilaga 9 (Utdrag ur fjärde fondstyrelsens förvaltningsberättelse) "1989 blev kursmässigl ytterligare ett starkt år förStockholmsbörsen. Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindexunder 1987 och 1988 saml av totalindex och index för några av de viktigastebranscherna 1989. Totalindex steg (föregående år -). Den allmänna kursutvecklingen var myckel fast dåden högsta noteringen för totalindex 1.689 registrerade, vilket innebaren kursuppgång . Under cje tre påföljande månadernasjönk kursnivån . Drygt hälften av detta kursfall återhämtades underåterstoden av året. Den branschmässiga kursutvecklingen varpåtagligt ojämnt fördelad. Väsentligt bättre än totalindex utvecklades KemiskIndustri (-) och Verksläder (-), men också Rederier (-) ochFörvaltningsbolag (-) hade en gynnsam utveckling i förhållande tillmarknadens genomsnitt. De båda förstnämnda branscherna är överrepresenteradei fjärde fondens portfölj, medan de senare branscherna är underrepresenterade iporiföljen. Såväl Handelsförelag (-t-11 %) som Skogsindustri () minskadesill börsvärde . övriga branscher visar en kursuppgång på . För enskilda aktier var utvecklingen än mer skiftande. Delär svårt att urskilja några generella tendenser. Möjligen kan man påstå altintemationellt verksamma förelag, företrädesvis verkstads- och läkemedelsbolagt ex , och , har haft en gynnsam kursutveckling medancykliska och hemmamarknadsberoende företag utvecklats sämre. Den registrerade aktieomsältningen vid (A:I- och A:ll-lisloma) minskade från 115.4 mdkr 1988 till 112.8 mdkr 1989.Därmed sjönk aktieomsättningen . Eftersom omsättningeninnehåller såväl en pris- som en volymkomponent, är omsättningshastigheten etlmer relevant mått på affärsaklivi-lelen. Omsättningshastigheten beräknas månadsvisav fondbörsen. registrerades en omsättningshastighet på ,jämfört med . Affärsak-livilelen mätt på detta sätt ligger därmed nära den nivå som uppmättes . Den sammanlagda exporten och importen av svenska aktierökade till 21.9 mdkr (15.3 mdkr). Om man jämför med genomsnittet av dessa köpoch försäljningar med den i registrerade omsättningen, så steg dennarelation till (7). Det är glädjande att denna relation efter ett parårs tillbakagång ånyo stiger eftersom innebörden av detta är attkommunikationen mellan den inhemska och de utländska marknademastabiliserats. A andra sidan bör påpekas att omsättningen i vissa fria aktierär betydligt större i än i . För tredje året i radnettoimporterades svenska aktier från utlandet. Nettoimporten uppgick tillmåttliga 1.9 mdkr (2.7 mdkr). Avvecklingen av valutaregleringen i början av årel leddetill en nästan explosionsartad ökning av gränshandeln för utländska aktier.Sålunda ökade den sammanlagda exporten och importen av utländska aktier från13.9 mdkr till 60.3 mdkr. Totalt nettoimporterades utländska aktier för 27.9mdkr (3.1 mdkr). När dessutom gränshandeln för räntebärande instrumentliberaliserades i mitten av 1989 uppstod nya stora kapitalflöden. Sålundaköptes och såldes nominella värdepapper för sammanlagt närmare 110 mdkr enligtRiksbankens statistik. Härav svarade kronobligationer för 65 mdkr. Nettoexportenav obligationer lill utlandet uppgick till 36 mdkr. Tendensen harvarit att svenska placerare ökar den relativa andelen utländska tillgångar isina portföljer (utländska aktier vartill också skall adderas stora utländskafastighetsinvesteringar) på bekostnad av nominella tillgångar. Optionshandeln ökade betydligt jämfört med föregående år.Ökningen var helt hänförlig till handeln med aktieoptioner för vilkaomsättningen steg från 1.9 mdkr till 4.5 mdkr. Indexoptionshandeln sjönkdäremot från 5.2 mdkr till 4.7 mdkr. Diagram 2 visar kursutvecklingen för elt urval utländskabörser mätt i lokal valuta till årsskifte för 1988 och 1989.Den dollarbaserade världsindexutvecklingen , enligt lidskriftenMorgan , återges också i diagrammet. I grova dragkan sägas att kursutvecklingen på de flesta internationella aktiemarknadernavar mycket gynnsam . Sålunda steg de, med börsvärdet som måttstock,största marknaderna , , , , och med mellan mätt i lokal valuta. 1989/90:137 Bilaga9 Det loialamarknadsvärdet på de svenska börsbolagen vid det senaste årsskiftet 774 mdkr innebär en värdering väsentligt överstigande förelagens justerade egna kapilal.Under senare år har en sådan värdering inte varit ovanlig, men det förtjänarall påpekas att aktiemarknaden i ett sådant kursläge förväntar sig attföretagens avkastning på eget kapilal långsikiigi inte bara skall uppgå tillden riskfria marknadsräntan plus etl risklillägg utan dessutom ge en avkastningdärutöver. Emissions- och introduktionsvolymen för officielltnoterade förelag steg till 4.1 mdkr (3.4 mdkr). Härav uppgick nyemissionernatill 2.2 mdkr (2.3 mdkr). 6 (12) bolag introducerades på A- och OTC-listomalill ett sammanlagt belopp av 1.9 mdkr (1.1 mdkr). tillfördes 9 (9) nya bolag.16 (15) bolag avfördes från notering på grund av uppköpserbjudanden. AntaletOTC-noterade minskade med 1, sedan listan tillförts 5 (10) bolag och 6 (8) bolagavförts från notering." Fjärde och femte fondstyrelserna kan som kapitaltillskott(ackumulerat) vardera erhålla högst av de tre första fondstyrelsernassammanlagda fondkapilal, beräknat som anskaffningsvärde vid utgången av föregåendeår. uppgår detta maximum för vardera fonden lill . Det faktiskt rekvirerade kapitalet uppgick för debåda fondema till sammanlagt , varav för fjärde fonden och för femte. hade sammanlagt rekvirerats. För fjärde fonden kvarstår således beräknat på dagens fondkapital och för femte fon den . De fem löntagarfondema disponerar dels en mindre del avdet löpande avgiftsuttaget för ATP (0,av det f.n. till 13procent uppgående ullaget), dels en särskild vinslskalt (vinsldelningsskalt).Tillförseln till fondema är maximerad lill ett grundkapital som slulåret 1990får uppgå till ; var gränsen för grundkapitalet satt till14 . De lill de fem löntagarfondema destinerade medlen har blivitbetydligt lägre än inkomsten från vinstskatten och jämte den tilllöntagarfondema destinerade delen av ATP-avgiflen (0,).Skillnaden tillfaller 13 AP-fondema. (Se diagram sid 00). Under 1989rekvirerade löntagarfondema ; uppgår rekvisilionema maximalltill AP-fondens sammanlagda aktieplacerings-kapacitet(=ökningen av slyrelsemas gmndkapital) uppgick till (). 1989uppgick summan av det till de aktie-placerande fondemas tillskjutna grundkapitalettill 16,5 mdkr (1988: 13,0 mdkr). Detta gmndkapital hade per den 31/12 1989 ilöpande priser växt lill 45,5 mdkr. Principema för de olika fondstyrelsernas placeringar ärdesamma. Placeringama skall enligt fondreglementets § 4 syfta lill all förbättrariskkapilalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning.Fondmedlen skall placeras så alt kraven på god avkastning, långsiktighel ochriskspridning tillgodoses. För samtliga fonder gäller att de placerar i aktier isvenska aktiebolag, konvertibier eller motsvarande skuldebrev förenade medoptionsrätter, riskkapital i kooperativa företag och andelar i svenskakommanditbolag. Fjärde och femte fondslyrelsema har därutöver rätt altförvärva standardiserade köp-och säljoptioner avseende aktier, aktier i utländskaaktiebolag (av förvallade medel). Fjärde och femte fondslyrelsemahar ocksä möjligheter att placera medel i en del nya riskkapitalinstmment samtäven i långfristiga räntebärande värdepapper. Innehavet av aktier i elt börsnoterat aktiebolag får förfjärde och femte fondstyrelserna ej överstiga av röstetalet; för de femlöntagarfondema är motsvarande begränsning för varje fond salt till avröstvärdet. Det sammat\lagda röstvärdet av AP-fondemas aktieinnehav i ettbörsnoterat bolag kan därmed maximall uppnå . Begränsningen av röstetaletgäller aktier i börsnoterade aktiebolag. För fondemas placeringar i onoteradeaktier, uppgående 1989 till sammanlagt eller (bokförda värden;1988: ), gäller inle någon sådan begränsning. Fjärde och femte fondstyrelsen och de fem löntagarfondemahar i egenskap av betydande aktieägare i ett stort antal bolag att mer ellermindre direkt utöva ägarinflytande. Fondslyrelsema har primärt sill långsikligaavkastningsintresse att bevaka men måste därutöver, när aktieinnehavens storlekpåkallar, också utöva sitt inflytande med hänsyn lill berörda bolags intressenoch lill hela aktiemarknadens funktionssätt. Hur ägarinflytandet används iolika situationer är en fråga för respektive fondstyrelse. Enligt aktiebolagslagen gäller som huvudregel att enaktieägare inle kan fördela röst- 1989/90:137 Bilaga9 rättenforell aktieinnehav på flera ombud. Ett undantag från denna regel har dockinförts för de aklieplacerande delfondema inom AP-fonden. f-Iärigenom kan varjeenskild fondstyrelse självständigt utöva sitt ägarinflytande i bolag, där flerdelfonder är representerade. Dessutom möjliggörs överlåtelse av hälften avrösträtten som följer med eft visst aktieinnehav från löntagarfond lill lokalafackliga ombud. Det är därvid de fackliga organisationerna som har att lainitiativ om man önskar utöva delar av löntagarfondemas ägarinflytande i detegna bolaget. Så har också regelmässigt skett vid en rad bolagsstämmor under1989. Rösträtten för fjärde och femte AP-fondens aktieinnehav regleras inle isärskild ordning i fondreglementet. Dessa fondstyrelser har således ingenskyldighet all fördela ut rösträtt men kan på eget initiativ överlåta representationoch rösträtt på lokala fackliga ombud, en möjlighet som i vissa fall ocksåutnyttjats. Del avkastningskrav som de aklieplacerande fondstyrelsernaär ålagda enligt fondregle-menlel (28 §), är satt till av det tillskjutna inflationsuppräknadekapitalel (grundkapitalet). Inflationsuppräkningen sker med den prisstegringsom inträffat sedan tidpunkten då medlen tillförts fondstyrelserna. Avkastningskravetär utformat dels som /ig( flödeskrav, dels som ett långsiktigt avkastningskrav.Rödeskravet innebär att varje fondstyrelse lill förstatredje AP-fondstyrelsemaskall inleverera ett belopp beräknat som av nuvärdet av gmndkapitalet.Denna inleverans uppgick för de aklieplacerande fondema sammanlagt till614 mkr (1988: ). Det bokföringsmässiga resultatet före övrföringuppgick sammanlagt lill (1988: ). Det långsiktiga avkastningskravet innebär ett krav på altbibehålla gmndkapitalets realvärde. Vid beräkningarna utgår man från detnominella resultatet och lar hänsyn lill förändringama i den dolda reserven ivärdepappersportföljen. Förändringen i den dolda reserven blev 6 674 mkrsammantaget för de aklieplacerande fondema . Det sammanlagda realaresultatet , utöver vad som åtgick för alt bibehålla gmndkapitaletsrealvärde, blev (1988: ). -(-637 -1-489 -(-264 -(-602 -(-6 674 Grundfaktaför övriga fondstyrelser 1989, Mkr Fjärde Femte fondstyrelsen fondstyrelsen Tillskott av grundkapital* (ackumulerat frin starten) 3000 Fondkapital (marknadsvärde) 23 409 Värdepappersportfoljen (marknadsvärde) 22310 Dold reserv i värdepappersportfoljen** 13 680 Förändr. avdold reserv i värdepappersportföljen till 13fondstyrelserna 5 160 ** Skillnaden mellan maiicnadsvärdcn odi anskaffninsväiden. 1989/90:137 Bilaga 9 de aklieplacerande AP-fondemas innehav: Övriga svenska värdepapper Summa AP-fondens och försäkringsbolagens andel av börsregistrerade aktier AP-fonden 4 3 11 4 32 5 Försäkringsbolag 14 10 31 11 98 16 aktier 136 100 285 100 614 100