prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Respekten föringångna avtal måste stärkas. En särskild utredare har därför tillkallats föratt se över dessa frågon Arbetet skall avrapporteras . Genom de åtgärder som regeringen nu föreslår skall dennegativa utvecklingen för den svenska ekonomin brytas, samhällsekonominförstärkas och sysselsättningen hävdas. På kort sikt innebär detta emellertidomställningsproblem, både i näringslivet och inom den offentliga sektorn,vilka får effekter på arbetsmarknaden. Denna omstrukturering måste genomföras på etl sådani sättatt männi skors vilja till arbete tas till vara. Arbetslösheten skall inte vara ett medeli den ekonomiska politiken. I stället skall aktiva åtgärder vidtas för all under lätta omställningen. Arbetsmarknadspolitiken skall även framöver vara in riktad på åtgärder som har långsiktiga effekten framför allt åtgärder för att förbättra yrkesutbildningen och kompetensen i arbetslivet. skapen ärhög och betydande resurser finns redan avsatta för dessa ändamäl. 1.5 Effekter av de föreslagna åtgärderna Prop. De föreslagna åtgärderna skall verka över etl brett fält idet gemensamma syftet alt dämpa inflationen, hävda sysselsättningen ochmöjliggöra en välfärdspolitik som omfattar alla, men som ger mest lill den sombäst behöver samhällets insatsen Åtgärderna skall medverka både till att anpassa konsumtionsefterfrågantill tillgängliga resurser och till alt mobilisera nya resurser för de mestangelägna behoven. Effekterna av de eflerfrågepåverkande åtgärderna kommer attvisa sig redan under det närmaste året. De åtgärder som vidtas för alt förbättraekonomins funktionssätt och öka tillväxten verkar i huvudsak på längre sikt.Del hindrar dock inle att också de kommer att få positiva effekter på kortsikt. Utbudet av arbetskraft. Åven om arbetskraftsdeltagandetredan nu är mycket högt, bör de redovisade åtgärderna för att stimulera utbudetav arbetskraft ha positiva effekter. Det är emellertid inle möjligt all nugöra några mera preciserade kalkylen bl.a. av del skälet att utbudet är slarkiberoende av efterfrågeläget. Löne- och prisbildningen. Genom skatteomläggningen skapasnya förutsättningar för lönebildningen, vilket bör leda till en lugnare löne-och prisutveckling. Med del föreslagna stabiliseringsavtalel kankostnadsstegringarna dämpas och förväntningarna om fortsalt höginflation reduceras. Möjligheterna att tillgodose behovet av arbetskraft kommersuccessivt att förbättras . Därmed kan löneglidningenkomma att dämpas. Effekterna pä privat och offentlig konstiintion. Denprivala konsumtionen förväntas öka (2,3 i alternativetmed högre löneökningar). Skaltereformen medför en uppgång i de disponiblainkomsterna. Denna motverkas delvis av de redan beslutade eller föreslagnaefterfrågedämpande åtgärderna. Den offentliga konsumtionen kommer att öka väsentligtlångsammare som en följd av kommunalskattesloppet. Effekterna på statsbudgeten. De föreslagna åtgärdernaleder till en förstärkning av statsbudgeten med ca 8 miljarder kn budgetåret1990/91 vid i övrigt oförändrade antaganden. Effekterna på produktivitet och tillväxt. Skattereformen,utbudsstimulanserna, insatserna för att stimulera produktivitet i arbetslivet,m.m. kommer att få gynnsamma effekter på tillväxten. En avgörande förutsättningför tillväxten är dock att pris- och löneökningslakten sänks. Arbetsmarknadensparter har här ell stort ansvar. Effekter på sparandet. Den samlade effekten på sparandet,framför allt betingad av ändringarna i skattesystemet, kommer att varabetydande och få snabbt genomslag. Hushållens sparkvot förbättras 1990 ochkommer ytterligare att förbättras . Genom de åtgärder som här redovisats förbättrasförutsäUningarna att återställa den balans och styrka som den svenska ekonominhade och skapa de nya resurser som krävs för all tillgodosemedborgarnas behov och önskemål. De parlamentariskaförhållandena har gjort det svårt att Prop. 1989/90:150genomföra åtgärder, som är ekonomiskt nödvändiga, men - på kort sikt - Bilaga 1 politiskt impopulära. Del har gällt såväl som 1990. Denekonomiska utvecklingen innebär stora risker för en utdragen kostnadskris medhöga räntor och stigande arbetslöshet. Detla gör det nödvändigt att nuåstadkomma elt samarbete över partigränserna kring den ekonomiska politiken.Regeringen har därför haft överläggningar med företrädare för andrariksdagspartier Regeringen har i dessa överläggningar konstruktivt prövatolika förslag och försökt väga samman åtgärderna så all insatserna blir bådegenomförbara och verkningsfulla. 2 Den internationella ekonomin Industriländernasekonomier har vuxit med mellan 3,5 och per ån I åroch väntas en viss avmattning ske; produktionen i OECD-områdetberäknas öka med mellan 2,5 och , såväl som nästa ån Det är främst iNordamerika och samt i som tillväxten mattas. Tidigarefarhågor för att dämpningen i den amerikanska ekonomin skulle slå över i en regelrättlågkonjunktur har inle besannats. Snarare har riskerna för en ökad inflationåter kommit i förgrunden. Ökade lönekostnader - i kombination med en försämradproduktivitetsutveckling-kan bli inflationsdrivande. Penningpolitiken harefter en tids uppmjukning nu lagts om i något mer restriktiv riktning.BNP-tillväxten i bedöms mot denna bakgrund bli iår och nästa ån Denjapanska ekonomin fortsätter växa i snabb takt. Åven här förutses dock en vissdämpning, från en produktionstillväxt på förra årel till iår och nästa ån Inom vissa sektorer har flaskhalsproblem upp-komtnit, framförallt till följd av brist på arbetskraft. föllaktiekurserna på Tokyobörsen med , som yenen försvagades meddrygt gentemot den amerikanska dollarn. Försvagningen av yenen ledde lillall diskontot höjdes i ån Bakom denna utvecklingligger bl.a. etl minskat bytesbalansöverskolt samt förväntningar om ökadinflation i . Därför är sannolikt en ytterligare skärpning avpenningpolitiken att vänta. Åven fortsättningsvis är del i första hand deninhemska efterfrågan som växen IKontinentaleuropa förutses en fortsatt stark efterfrågetillväxt. En bedömning avde ekonomiska effekterna av utvecklingen i kan inte göraspå ett meningsfullt sätt. Det är dock sannolikt att den genomgripandereformprocessen efler hand kommer att leda till kraftigt ökade investeringaroch konsumtion. Utvecklingen kan emellertid komma att variera mycket mellanolika länder. Den förutsedda tyskaåterföreningen kan väntas ge en särskilt expansiv effekt på den västtyska ekonomin. Redan i utgångsläget är kapacitetsutnytt- . jandet i det högsta ,och oro har ut- Prop. 1989/90:150 tryckts för att de pågåendelöneförhandlingarna skall resultera i ett ökat in- Bilaga 1 flationstryck.Slutsteget i den pågående skattereformen innebär vidare att finanspolitiken iår är expansiv. Den västtyska kan därför väntas föra en strampenningpolitik i syfte att begränsa inflationsriskerna. Åven på många andra håll i bedömsinflationsriskerna vara så allvarliga att ytterligare skärpningar ipenningpolitiken inte kan uteslutas. Mol denna bakgrund är det rimligt attförvänta sig en fortsatt hög internationell räntenivå. Arbetslösheten väntas ligga kvar på iOECD-området. 1 förväntas arbetslösheten förbli högre än deltagenomsnitt. Den senaste tidens utveckling på valutaområdet motverkaren fortsatt minskning av de internationella betalningsobalanserna. Yen-kursensihållande svaghet och dollarns relativa styrka kommer - om de består - attleda till att de japanska och amerikanska över- respektive underskotten ökanBy-tesbalansöverskotlet i kan emellertid förutses minska somföljd av den ekonomiska expansion som den tyska återföreningen väntas medföra. Internationellt samordnade åtgärder för att minskaobalanserna och reducera risken för finansiell oro och en uppåtgåenderäntespiral är även i fortsättningen av stor vikt. Om ingen anpassning av de externa obalanserna kommer tillstånd kan det komma att sätta handelssystemet under stark press. Speciellt i ensituation med dämpad tillväxt finns det risk för att de protektionistiskakraven såväl inom handels- som investeringsområdet tilltan Fortsattaansträngningar för alt åstadkomma ett positivt resultal i de pågåendeGATT-förhandlingarna är därför ytterst angelägna. Tabell 1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder 1988-1991 Årlig procentuell förändring; volym 2 1/4 4 1/2 2 3/4 2 3/4 2 3/4 2 3/4 De östeuropeiska länderna genomgår omvälvande politiskaoch ekonomiska förändringar. Inslagen av marknadsekonomi ökar i alla länder,men stora skillnader finns i den takt med vilken processen framskriden Att efler årtionden med central planering övergå tillmarknadsekonomi är komplicerat. Avgörande för den ekonomiska utvecklingen är att prisrefor mer kommer till stånd; priserna måste i större utsträckning reflektera fak tiska kostnaden Dessutom måste regelsystem, ägandeformer etc. förändras. Övergångsproblemen är många och risken för ekonomisk tillbakagång eller 11 stagnationpå kort sikt är påtaglig. På något är förutsättningarna Prop.1989/90:150 gynnsamma för en god ekonomisk utveckling. I syfte att stödja reformprocessen i har ettflertal initiativ tagits från olika västländer har anslagit totalt 1miljard kn att användas för olika stödinsatsen Sverigedeltar också i den internationella samordningen av stödet till , bl.a.inom ramen för den s.k. 24-gruppen (). För att utvidga stödet till inleddes i januari1990 förhandlingar om en europeisk utvecklingsbank, "forReconstruction and Development" (). deltar även i dessa förhandlinganBankens syfte är att underlätta de östeuropeiska ländernas övergång tillmarknadsekonomi. har också lämnat ett räntefritt lån på 65 milj. kntill den internationella fond som upprättats lill slöd för den polska valulan. 1 utvecklingsländerna uppgick BNP-tillväxten 1989 till ca3,. Det var en klar dämpning jämfört med året innan, vilkel främst förklarasav minskad tillväxt i , särskilt i och . Tillväxten haremellertid också varit fortsatt svag i och . I utvecklingsländerna begränsas den ekonomiska tillväxteni första hand av strukturella faktorer; låg utbildning, dålig hälsa, avsaknadav infrastruktur etc. Den lägre ekonomiska tillväxten har iAfrika och också att göra med den strama politik som förts för attminska skulderna och med att utbudsorienterade reformer inle vidtagits itillräcklig omfattning. I de allvarligt skuldtyngda medelinkomstländerna vartillväxten ännu svagare än föregäende ån Åtgärder för att genomfrivilliga överenskommelser med bankerna och med stöd från Internationellavalutafonden och minska skulderna har vidtagits, men de omfattarhittills bara ett fåtal länder. Utvecklingen harinneburit alt de offentliga kreditorerna tagit på sig en markant större del avden samlade finansieringsbördan. Väsentligt ökade insatser från deinternationella institutionerna skulle innebära betydande risker för derasfinansiella ställning. Åven om en viss dämpning av den internationellakonjunkturen är alt vänta och innebär den förutseddainternationella utvecklingen en fortsatt förhållandevis hygglig tillväxt. Deinternationella marknadsförutsättningarna för den svenska exporten är sålundagoda. Prisökningarna i våra viktigaste konkurrentländerunderstiger klart den svenska inflationen. Om denna utveckling fortsätterinnebär det att del svenska näringslivels internationella konkurrenskraftförsämras ytterligare. Detla medför fortsatta svenska marknadsandelsförlusteroch en ytterligare försvagning av den svenska exportutvecklingen. Utvecklingen i kan komma att fåbetydande positiva effekter för den svenska ekonomin. Behovet av investeringar i infrastruktur och för att förbättra miljön är mycket stort i dessa länder. På dessa om- ]2 rådenhävdar sig svenskt näringsliv väl. Svenska företag kan också förväntas Prop.1989/90:150 ta del i den ekonomiska uppbyggnaden av genometableringar på Bilaga 1 platsen. 3 Den svenska ekonomin 3.1 Utvecklingen 1990 och 1991 I de bedömningar av den svenska ekonomin som här redovisashar hänsyn tagits till det handlingsprogram för tillväxt, sysselsättning ochvälfärd som föreslås. I handlingsprogrammet ingår åtgärder som ger enlångsammare kostnadsökning för förelagen. Därmed begränsas förlusterna avmarknads-andelan Investeringsfallet hejdas också av att nedgången i lönsamhetendämpas och av en lägre räntenivå. påverkas produktivitetstillväxtenpositivt av skattereformen och av de konkurrensbefrämjande åtgärder som vidtas.Skattereformen har också gynnsamma effekter på arbetskrafts-utbudet. Dessaeffekter förstärks ytterligare av åtgärder inom andra områden. Hushållensköpkraft begränsas bl.a. av momshöjningen medan del kommunala skatlesloppelhåller tillbaka den kommunala expansionen. Effekterna av de efterfrågedämpandeåtgärderna kommer att visa sig redan under del närmaste året. De åtgärder somvidtas för att förbättra ekonomins funktionssätt och öka tillväxten är merlångsiktiga till sin verkan. Åven på kort sikt kommer de emellertid att fåpositiva effekten Tillväxten i den svenska ekonomin blev under 1989betydligt lägre än i omvärlden, alt jämföras . Den ogynnsammautvecklingen berodde i hög grad på den snabba inhemska kostnadsökningen.Svenska företag förlorade marknadsandelar till sina utländska konkurrentenHärigenom steg exporten långsamt, som importen ökade. Kostnadsökningarnaorsakades av det överhettade arbetsmarknadsläget och den mycket lågaproduktivitetstillväxten. väntas släpa efter omvärlden också i ånTillväxttakten dämpas ytterligare, och beräknas hamna . Visserligenavlar överhettningen på arbetsmarknaden, men den svenska lönenivån stiger ändåbetydligt mer än i konkurrentländerna. Marknadsandelsförlusterna fortsätter.Obalanserna i ekonomin visar sig bl.a. i ett allt större underskott ibytesbalansen. Åven 1991 blir etl år med låg tillväxt. Visserligen lederskaltereformen lill elt extra köpkraflslillskolt för hushållen på ochmarknaden för svensk export väntas expandera något snabbare än i ån Svenskaföretag förlorar dock ytterligare marknadsandelar och investeringskonjunkturenmattas. Avgörande är vad som händer med lönerna. Om de ökar långsamt, stimulerasden konkurrensutsatta sektorn och BNP kan komma att stiga något mer än i ånFörutsättningar skapas då för en snabb åierhämtning. Fortsätter däremotlöneökningarna alt ligga på en högre nivå än i omvärlden, fördjupas obalansernaytterligare. Detta kommer att yttra sig i en betydande uppgång avarbetslösheten. -1,0 -0,1 -0,3 -0,3 1221,2. 'Förändring i procent av föregående års BNP Preliminära uppgifter tyder på att de genomsnittligalöneökningarna förra årel blev ca 9 1/, dvs. nästan dubbelt så höga som iomvärlden. Bedömningen ligger på 81/, vilkel förutsätter alteventuella omförhandlingar inte leder till nya påslag och alt löneglidningenblir måttlig. Löneutvecklingen är svårbedömd. Inte minstgäller det genomslaget av skattereformen på lönebildningen. De beräkningar somredovisas i den reviderade nationalbudgeten utgår därför från två olikaalternativ för pris- och löneutvecklingen. För att det svenska relativakostnadsläget skall förbättras, krävs att löneslegringslakten sänks lill nivån3 %, vilket är utgångspunkten för alternativ 1 i beräkningarna. Om däremot denhittillsvarande trenden beslår, verkar en genomsnittlig löneökning på ca 8 %vara ett rimligt antagande, vilkel förutsätts i altemativ 2. Konsumentpriserna beräknas stiga med underloppet av 1990, om man bortser från skattereformens effekter på prisnivån. Omdessa effekter inkluderas tillkommer en ökning på ytterligare nära 3procentenheten Konsumentprisindex skulle därmed stiga med inemot under1990. bestäms utvecklingen i hög grad av vad somhänder med lönerna. Under loppet av året beräknas priserna stiga med knappt 3respektive i de två alternativen. Till detla kommer finansieringen avdet andra stegel i skaltereformen som medför alt konsumentprisindex stiger medytterligare . Prop.1989/90:150 Bilaga 1 Tabell3 Löner och priser Timlöner, totalt KPI, dec-dec exkl skattereformen KPI, årsgenomsnitt Hushållen får en lika storökning av sina disponibla inkomster som , . Både löneroch priser stiger snabbt, som inkomstskatterna sänks. Hushållensoptimism om framtiden har dämpats påtagligt . Denränteuppgång som har ägt rum tillsammans med den successiva begränsningen avavdragsrätten för skuldräntor förefaller ha gjort hushållen mindre benägna attla nya lån. Sparkvoten kan därför väntas fortsätta att stiga.Konsumtionsuppgången antas mot denna bakgrund stanna på 1990. Nästaår fortsätter köpkraften alt växa förhållandevis mycket beroende påskattereformen. Den stigande tendensen för sparkvoten väntas fortsätta.Ökningen av den privata konsumtionen beror i hög grad på löneökningstakten.Vid den högre löneökningstakten bedöms den privata konsumtionen växa med 2,3%medan den ökar med 1,om löneökningarna dämpas. I elt längre perspektivundergräver höga löneökningar utrymmet för privat konsumtion. 1989/90:150 Bilaga 1 Disponibel inkomst Privat konsumtion Sparkvot. 2,1 0,7 -3,6 -2,2 -1,4 4,2 2,3 -0,7 Den offentligakonsumtionen steg 1989. Svårigheter att rekrytera arbetskraftbegränsade den kommunala expansionen. förutses en ökning av den kommunalakonsumtionen med 1,. Kommunernas ansträngda finansiella situation och enfortsatt stram arbetsmarknad verkar återhållande på tillväxten. Den statligakonsumtionen förutses öka med beroende på tillfälliga stora inköp.Antalet anställda vid de statliga myndigheterna beräknas fortsätta att minska. Under1991 förutses den offentliga konsumtionen växa med ca 1/. Dämpningen avtillväxten är i hög grad en följd av det kommunala skattestopp som föreslås. Tillväxten i industriinvesteringarna var över 16%.Ett högt kapacitetsutnyttjande, god lönsamhet och en starkefterfrågan drev på utvecklingen. Arbetskraftsbristen medförde att framförallt ralionaliseringsinvesteringarna blev omfattande. väntas bl.a.de höga räntorna, en försämrad lönsamhet och förväntningar om en fortsattoförmånlig kostnadsutveckling medföra att industriinvesteringarna stigerbetydligt långsammare. Om lönekostnaderna fortsätter att stiga snabbt ochvinsterna sjunker ytterligare torde investeringarna minska nästa ån överhettningeni byggsektorn har länge varit besvärande. Genom höjningen avinvesteringsskalten samt genom momshöjningen på annal byg- gande än bostäder, väntas en nedgång ibyggnadsinvesteringarna, särskilt Prop. 1989/90:150 1991. Totalt beräknasbruttoinvesteringarna öka 1990 och Bilaga 1 1991, ialternativet med låga löneökningar. Fortsätter lönerna all stiga snabbt,påverkas sannolikt investeringsklimatet så pass mycket i negaliv riktning atten volymnedgång inträffar Konkurrenskraften - mätt som arbetskraftskostnaden perenhet i och de viktigaste konkurrentländerna - har försämratskontinuerligt sedan devalveringen 1982, se diagram 1. Arbetskraftskostnadernahar stigit betydligt mer i än i omvärlden somproduktivitetstillväxten varit lägre. Detta accentuerades , vilketbörjade påverka lönsamheten . Om utvecklingen fortsätter,är en markant lönsamhetsförsämring trolig 1990. relativa enhetsarbetskostnad i nationell ochgemensam valuta Trots en god internationell konjunktur utveckladesexporten svagt 1989, särskilt . Exportens produkt- ochmarknadsinriktning var ogynnsam och relativpriserna steg. är tillväxten i avnämarländerna fortsalt tämligenhög, medan exporten från växer långsamt. Importvolymen steg kraftigt , men dämpas 1990 lillföljd av en svag utveckling i den privata konsumtionen och en mindre ökning avindustriinvesteringarna. Utrikeshandeln fortsätter att ge ett negativt bidragtill BNP-tillväxten. Om inte enlönedämpning kommer lill stånd fördjupas kostnadskrisen yt terligare 1991. 1 accelererande takt förlorar svenskt näringsliv marknadsan- delar på export- och hemmamarknaderna. Miljarderkr, löpande priser Pfop.1989/90:150 Bilaga 1 -9,9 -10,2 -13,4 -14,2 -26,5 -38,2 -52,5 -54,5 -12,7 -14,3 -15,7 -15,7 -33,4 -50,7 -70,8 -72,4 -2,8 -3,8 -4,9 -4,9 Handelsbalansen visar ett fortsatt men minskandeöverskott. blev överskottet ett par miljarder kn lägre än vänlat. Ennedåtgående trend för exportpriserna förklarar delvis det minskadehandelsbalansöverskotlel. Exportvolymens utveckling bidrar också tillförsämringen. Underskottet i bytesbalansen växer snabbi. Resevaluta- ochtransfereringsnettot visar betydande underskott, men den post i bytesbalansensom utvecklats mest ogynnsamt är räntebetalningarna till utlandet. De växerbåde lill följd av ökad utlandsupplåning och till följd av elt högre internationelltränteläge. De privalautlandslånen finansierar stora direktinvesteringar utomlands och köp avutländska aktien Dessa investeringar skapar ett jämförelsevis litet inflödefrån utlandet i form av kapitalavkastning. Uldelningsneltol för aktier ochdireklinvesleringar visar elt överskott på endast elt par miljarderkr. Avkastningen från företagens direklinvesleringar i utländska dotterbolagåterinvesteras till största delen utomlands. Dessa vinstmedel registreras intei bytesbalans. Del finnsskäl alt skilja på en situation där bytesbalansunderskottel primärt är enföljd av hög konsumtion och där del är resultatet av höga investeringan 1 detsenare fallet bör intäkterna från investeringarna läcka räntorna från delkapital som lånats upp, oavsett om svenska företag har investerat i Sverigeeller i utlandet. Del som är oroande i den nuvarande situationen är dels attbytesbalansen väntas fortsätta alt försämras även när investeringarna i Sverigeminskar, dels de långsiktiga effekterna på den ekonomiska lill växten ochsysselsättningen i av de omfattande utlandsinvesteringarna. En utredningsman har tillkallats med uppgift att belysahur de återinvesterade vinstmedlen på direktinvesteringar utomlands börbeaktas i ett ekonomiskt-politiskt perspektiv och föreslå eventuella förändringari den statistiska redovisningen. Både och hålls tillväxten i ekonomin uppeav konsumtion och investeringar, medan utrikeshandeln ger etl kraftigt negativtbidrag, se tabell 6. Ett markant fall sker i investeringarna. Arbetslösheten var mycket låg 1989. Mellan olika delar avlandet finns betydande skillnader i eflerfrågesituationen på arbetsmarknaden.Arbetslösheten har emellertid minskal kraftigt i hela landet under flera åroch är i alla län nere på betydligt lägre nivåer än . Tabell 6 Bidrag till BNP-tillväxten Procent avföregäcnde ärs BNP Prop.1989/90:150 Bilaga 1 1986 1987 1988 1989 1990 1991 3.1 -0,4 -0,4 -0,9 0,9 2,5 -1,3 1,0 0,6 -0,8 1,3 -0,5 -0,3 1,0 0,2 -0,3 2,9 2,3 2,1 0,8 0,9 0,5 Den svaga tillväxten i ekonomin gör att efterfrågan på arbetskraftkommer att stiga i långsammare takt framöven Trots gynnsamma effekter avskattereformen och av andra åtgärder som vidtas, bedöms arbetskraftsutbudetväxa långsammare än . Arbetslösheten väntas dock komma attstiga från 1,1989 till 1,1990 och till respektive i de bådaalternativen 1991. Produktivitetstillväxten har under den senare delen av1980-talel varit mycket svag. Det har bidragit lill överhettningen påarbetsmarknaden. Skaltereformen och de åtgärder som i övrigt vidtagits för atthöja produktivitetstillväxten kan förväntas få en viss positiv effekt mellan1990 och 1991. Åtgärderna är emellertid långsiktiga till sin karaktän Denpositiva effekt de får på produktivitetstillväxten motverkas av alt produktionstillväxteninom näringslivet sannolikt dämpas utan att detta till att börja med får någonstörre effekt på sysselsättningen. Tabell 7 Arbetsmarknad, arbetskraftsutbud ochproduktivitet Procentuell förändring respektive nivå i procent 1986 1987 1988 1989 1990 1991 -0,4 -0,1 Efter enuppgång med fortsatte räntorna att stiga medytterligare 1,under del i ån Ränteuppgångenförorsakades av hög inflation, förstärkt oro för den inhemska ekonomiskautvecklingen och fortsatt stigande internationella räntor. Räntedifferensenmellan och omvärlden har vidgats och uppgick tilldrygt jämfört med vid årsskiftet.Till följd av de stigande marknadsräntorna höjde i marsdiskontot till . harräntenivån på penningmarknaden sänkts. Det högaräntelägel och osäkerheten om den framlida ekonomiska utvecklingen harmedverkat lill att aktiekurserna fallit under årets första månadenKursnedgången förstärktes av en svagare resultatutveckling än vänlat