prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — Skogsindutri Gruvor, stålindustri .4nm: Specialiseringsgraden for en viss bransch ärberäknad som branschens andel av total export dividerad med dess andel av totalimport. Den kunskapsinlensivaverkstadsindustrins andel av industriproduk- Prop. 1989/90:88 tionen har växtkontinuerligt . Kunskapskapi-lalel, dvs. tillgångentill skickliga yrkesarbetare, tekniker, ekonomer och andra experter, blir under1990-talet allt viktigare för konkurrensförmågan. har en mångårigtradition inom vissa verkstadsbranscher, t. ex. tillverkning av maskiner förgmvbrylning, skogsavverkning och papperstillverkning. Vidare finns ett stortkunnande när det gäller tillverkning av utmstning för kraftverk ochkraftöverföring, telekommunikationer och transportmedel. 1 några fall harstatlig upphandling spelat en viktig roll för att utveckla detta kunnande. Inomvissa verkstadsbranscher har alkså svenska förelag förvärvat intemationelltsett hög kompetens. Tvåtredjedelar av handel består av ett utbyte av produkter som är närasubstitut (s. k. inombranschhandd) med länder på ungefär samma kunskapsnivå.Sveriges närmande lill EG under 1990-lalel kommer av alk atl döma all förslärkadetta handdsmönsler. Den framlida konkurrenskraften kommer sålunda att i aUthögre grad baseras på förmågan alt differentiera produkter och utnyttjaslordriflsfördelar inom speciella segment av marknaden. Storaförändringar i relativa kostnadsnivå kan, åtminstone temporärtpåverka, konkurensfömlsällningama. Sålunda medförde devalveringama i början av1980-lalel all relativa lönekostnader sjönk kraftigt. Dettaförbättrade lägel för arbetskraflsintensiv produktion. Vidare förbättradeslönsamheten kraftigt i den råvambaserade industrin. Däremoi gavs inte sammaincitament i verkstadsindustrin. Devalveringarna gav där upphov lill relativtstora kostnadsökningar på gmnd av atl importen av insalsvaror fördyrades.Motsvarande effekt blev inte alls lika stor i t. ex. skogsindustrin, där deninhemska förädlingsvärdeandelen är högre. Devalveringama förefaller alltså haförstärkt etl specialiseringsmönster gmndat på arbetskraflsintensiv ochråvambaserad produktion. "Högteknologi"är ett begrepp med stark positiv värdeladdning vars innebörd emellertid ärnågot oklar. Bland argumenten för mer högteknologi bmkar ingå behovet attsalsa på tillväxtmarknader. Att en marknad är expansiv behöver dock inteinnebära alt svenska företag har de bästa fömtsättningama all konkurrera justdär. Del avgörande kriteriet är atl företagen förmår konkurrera och varalönsamma, inte humvida marknaden växer i snabb eller långsam takt. Delär vidare viktigt all man skiljer på tekniknivån i produkterna respektive ilillverkningsprocessema. Avgörande för var produktionen skall lokaliseras ärden senare aspekten. Att en produkt i sig kan anses tekniskt avancerad sägeringet om vilka fömtsättningar som krävs för att tillverka den. Tillverkning avkomponenter lill och sammansättning av "högteknologiska" produkterkan ofta av relativt okvalificerad arbetskraft. kan i mångafall själva produktionsprocessen vara utomordentligt hög-teknologisk medanproduktema inte är del. Sverigehar relativt god tillgång till specialister inom vissa fält som kan utgöragmnden för utveckling av tekniskt avancerade produkter inom dessa områden. Påflertalet områden är dock de svenska förelagen liksom hillills beroendeav all tillgodogöra sig teknik som utvecklats i Prop. 1989/90:88 andraländer. Sverigehar relativt sett gott om yrkesarbetare och ingenjörer, som utgör gmnden för enfortsatt specialisering på differentierade och kundanpassa-de produkter.Fördelen med delta är bl.a. all priset på sådana produkter inte är ell likaavgörande konkurrensmedel som för standardiserade varor. Vidare ärkonjunklurvarialionema inte lika stora som på t. ex. råvambaserade produkter.1 praktiken har också industrin inriktat sig på en sådan strategi. Delta gällerför övrigt alla branscher där så är möjligt. Branschbe-greppel är allltså intelämpat för att analysera industrins internationella konkurrensfömtsättningar. Företagi stagnerande branscher måste ersättas med ny konkurrenskraftigverksamhet. Del är därför positivt att notera all antalet nya företag under1980-lalel uppgått till nästan 20000 . av de nya företagentillhör Ijänstenäringama. De flesta av de nya företagen är små och förblir små. Antaletföretag som startar med en ny affärsidé eller med ny teknik är litet. En stordel av dessa företag är lokaliserade lill högskoleortema, som också har etlstörre antal nya företag per invånare än i andra delar av landet. Enstudie av nyföretagandet i fem olika länder avseende visar atl antaletnyetableringar per 1000 invånare uppgick lill en i , drygt två iSverige, tre i och saml nära fem i . Nyföretagandet iSverige har ökat , men är alltjämt lägre än i t. ex.Västtyskland. 2.9 Export och konkurrenskraft Iett längre perspektiv har andel av världshandeln minskal (diagram2.7). Sålunda har andel av OECDs export i löpande priser sjunkit med16% . Diagram 2.7 andel av OECDs export av olikaindustriprodukter 1989/90: '('O ' '('2 ' '('4 ' 'r'6 ' "/e ' ÖO ' Ö2 ' Ö4 ' 06 A:ä7/a.SINDCOM. k. kostnadskrisen vid mitten av 1970-lalet och de följande omställningsproblemenledde liU en kraftig minskning av marknadsanddama. Produktionskapacitetrationaliserades bort inom stålindustrin, skogsindustrin, varven och andraexportindustrier. Investeringama under senare hälften av 1970-lalel var alkförlåga för atl kunna ersätta detta bortfall. Devalveringama åren 1981och 1982 bröt emellertid den negativa utvecklingen. export i löpandepriser ökade i snabbare takt än OECDs under åren 1983- 1987. hadesålunda två tredjedelar av anddsför-luslema återvunnits.Enligt preliminär statistik sjönk emellertid marknadsandelarna under åren 1988och nedgången bedöms ha fortsall . Detta beror delvis på del högakapaciletsutnylljandet i , men också på all ell höjt relativtkostnadsläge försvagat konkurrenskraften. Den råvambaseradeindustrins marknadsandelar har varierat mest. sjönkandelama i löpande priser . vände utvecklingen och hadenära av förlustema återhämtats. Verksladsexportensposition har däremot försämrats kontinuerligt. Mellan andel av OECDs verksladsexport räknat i löpande priser minskal med 17 %.Nedgången har skett på alla marknader ulom . Utvecklingen har dock intevarit enhetlig. Sålunda har exempelvis Iransportmedelsinduslrin klarat sigbetydligt bättre på exportmarknaderna under 1980-talel än t. ex.elektroindustrin. Det är framför alk till Japansom föriorat terräng, vilket även andra industriländer fått Prop.1989/90:88 kännas vid. Rdalivprisemahar stigit på svensk export alltsedan år 1984 och bedöms ha nått 1976års nivå. Ökningen av relativpriserna har bidragit lill att de svenskamarknadsanddama räknat i volym sjunkit . Prisökningama har emellertidfram varit lillräckligt starka för all åstadkomma en ökningav marknadsanddama i löpande priser. Rdativprishöjningar,som beror på att kvaliteten på svenska exportprodukter ökar jämfört medkonkurrenternas, är positivt och speglar en önskvärd stmkturomvandling iindustrin. Höjda relativa priser som beror på ett högre kostnadstryck och enhögre inflationstakt i än i omvärlden innebär å andra sidan ett latenthot, som kan leda till all nedgången i marknadsanddama (räknat i volym)accentueras. Problemet kan bli akut vid en avmattning av den internationellakonjunkturen. Med nuvarande utveckling av kostnader och priser riskerar Sverigeatt återigen hamna i samma situation som under senare hälften av 1970-lalel. 3 Förslagens inriktning Prop. Ettviktigt inslag i den tredje vägens politik har varit insatser för att främjanäringslivets utveckling och trygga sysselsättningen. Som framgår av föregåendeavsnitt har denna politik varit framgångsrik. Lönsamheten i stora delar avnäringslivet är åter i nivå med vad som gällde före krisåren på 1970-talel,som arbetslösheten är rekordlåg. Den lediga kapacitet som fanns vid1980-talets början har tagits i anspråk och investeringarna har successivtökat. Betydande strukturförändringar har ägt mm. Nya företag har etableratsmedan andra lagts ned eller ändrat verksamhetsinriktning och i många avseendenstår det svenska näringslivet bättre rustat än på mycket . Näringslivetsutveckling och internationella konkurrenskraft kommer även attvara av avgörande betydelse för möjligheterna att trygga sysselsättningen ochutveckla välfärden. Insatsema inom industridepartementets ansvarsområde föratt stärka ställning som industriland syftar således ytterst till atlfrämja förutsättningarna att nå mer övergripande mål för samhällsutvecklingen. Näringslivetsutveckling är beroende av en rad olika faktorer och i en dynamisk ekonomi skerhela tiden förändringar som i olika avseenden påverkar företagensarbetsvillkor. Inriktningen på de förslag som presenteras i föreliggandeproposition skall ses mol bakgrund av de senaste årens utveckling och de nyakrav på svenskt näringsliv som utvecklingen medfört. Under1980-talet har det svenska näringslivets internationella beroende ökat. Somframgår av avsnitt 2 har näringslivet ökat sina investeringar utomlands ochmellan ökade de svenska förelagens anställda utomlands meddrygt . Utvecklingen har även inneburit att antalet sysselsatta i utländskaföretag verksamma i ökat. ställning som industriland ochmöjligheterna att attrahera svenska såväl som utländska investeringar kommer iökad utsträckning alt vara beroende av förmågan till flexibilitet ochproduktutveckling. Kompetensen hos företagsledare och anställda är därvid ennyckelvariabel som ägnas betydande uppmärksamhet i de förslag som presenterasinom industridepartementets ansvarsområde. Enstrategisk resurs i detta avseende är den nationella forsknings- ochutvecklingskapaciteten. Företagens investeringar i FoU samt kostnader förmarknadsföring med sikte på att öppna nya marknader har ökat stadigt under1980-talet och tillmäts allmänt en allt större betydelse. Insatser ägnade attfrämja de svenska företagens möjligheter att hävda sig på detta område måstedärför ges en hög prioritet. Omfattande förslag med denna inriktning redovisasockså i den proposition om forskning (1989/90:90) som regeringen tidigare lagtfram. Somframgår av vad jag redovisat i avsnitt 2 kan den relativt låga tillväxttakteni den svenska ekonomin i betydande utsträckning förklaras av en lågproduktivitetstillväxt. uppgick den genomsnittliga ökningen avproduktiviteten i industrin lill , vilket endast är en tredjedel av Tillgänglig Prop.1989/90:88 statistik pekar mot en ännu sämre utveckling inom den privatatjänstesektorn. Den ekonomiska tillväxten har dessutom hämmats avkapaciletsbrist. Brislen på bl. a. arbetskraft har under de senaste årenutgjort ett större hinder för ökad produktion än efterfrågan. Denlåga produktivitetsökningen i kombination med bristen på arbetskraftacccentuerar behovet av rationaliseringar genom teknisk förnyelse. Omfattandeinsatser föreslås därför för att stärka bl.a. teknisk forskning och utvecklingsamt spridning av ny teknik. Delsvenska näringslivet domineras i flera avseenden av den råvambaseradeindustrin och företag inom verkstadsbranscher. De jämförelser som redovisats iföregående avsnitt visar att det inte föreligger några större skillnader mellanSverige och andra länder vad gäller takten i stmkturomvandlingen. Storaförändringar i relativa kostnadsnivå kan emellertid påverkaförutsättningarna för skilda delar av näringslivet olika. Som en följd avdevalveringarna i början av 1980-lalet förbättrades läget förarbetskraflsintensiv verksamhet och exportindustri med lågt importinnehåll,främst råvambaserad tillverkning. Denförbättrade lönsamheten i den svenska basindustrin har varit till stor fördelför svensk industriproduktion och tillväxt men innebär enförstärkning av ell specialiseringsmönsler byggt på traditionellanäringsgrenar. Dessa företag kommer visserligen under lång lid framöver allutgöra en mycket betydelsefull del av svenskt näringsliv, men det finnssamtidigt anledning att understryka behovet av att tillväxten i nya långsiktigtlivskraftiga företag och branscher inte hämmas. Insatser för att aktivt främjaåterväxlen och förnyelsen av det svenska näringslivet genom de små ochmedelstora förelagen utgör därför ett viktigt inslag i en offensiv ochframåtsyflande näringspolitik. 1 föreliggande proposition redovisas ettspektrum av olika förslag till åtgärder, där teknikstöd, kompetensutvecklingoch tillgången på riskkapital är centrala delar. Engrupp av företag som bör ägnas särskild uppmärksamhet är underleverantörerna.Omstrukturering och internationalisering av storföretagens produktionsstrukturliksom utvecklingen inom EG kommer all ställa stora krav på förnyelse i dessaföretag. Särskilda åtgärder föreslås därför inom en rad områden i syfte altfrämja bl. a. teknikutveckling och kompetensutveckling blandunderleverantörema. Iavsnitt 3.2 redovisar jag viktigare förslag inom industridepartementetsansvarsområde, vilka syftar till atl främja kompetensutveckling saml tekniskforskning och utveckling för näringslivels förnyelse. Jag redovisar ävenförslag avseende de små och medelstora företagens kapitalförsörjning,internationell samverkan och del statliga ägandet. 3.2 Förslagen i korthet Tekniskkompetens och förmågan att utnyttja tekniska framsteg kan be traktas som en strategisk resurs. Framgång i dessa avseenden har under 46 efterkrigstiden blivitallt viktigare för näringslivels förnyelse och den inter- Prop. 1989/90:88nationella konkurrenskraften. Därför investerar såväl industriländernasom de stora multinationella förelagen betydande belopp på atl utforska ochtillvarata teknikens möjligheter. Regeringen har satsat påomfattande program inom såväl teknisk grundforskning som mer till-lämpadforskning och produktutveckling. Samtliga dessa områden är viktiga för altbibehålla den nationella kunskapsbas som krävs för en fortlöpande utvecklingoch förnyelse. Isyfte att öka de resurser som avsätts till teknisk grundforskning harregeringen i en särskild proposition om forskning föreslagit all ell leknikvelenskapliglforskningsråd inrättas. Budgetåren 1990/91-1992/93 beräknas närmare 320 milj.kr. tillföras forskningsrådet och innebär förslaget att resursema förteknisk grundforskning mångdubblas. Ipropositionen om forskning föreslås även ett ökat stöd lill svenskt dellagandei EG:s FoU-program. Förslaget innebär att svensk industri riu ges bättremöjligheter alt delta i EG:s ramprogram för teknikutveckling ochstandardisering. EG:s forskningsprogram har en total budget på närmare 50miljarder kronor . Vidareföreslås i propositionen om forskning att satsasunder en treårsperiod för att främja europeiskt rymdsamarbete. Tyngdpunkten iverksamheten kommer att vara deltagandet i olika projekt inom det europeiskarymdorgandel . Dessutom föreslås all 180 milj. kr. avsätts under entreårsperiod för nationell rymdverksamhet inriktad på bl.a. utvecklingen avfjärranalys och rymdverksamhet i Kimna. I del nationella programmet ingår äveninsatser för all ytterligare höja den svenska rymdinduslrins kompetens. Ettviktigt instmment för insatser på teknikområdet är styrelsen för tekniskutveckling (STU). Genom STU upprätthålls en viktig koppling mellan tekniskforskning, utveckling och produktion. Genom kontinuerliga kontakter i bådariktningar ökar sannolikheten atl tekniska framsteg på ritbordet även skallresultera i kommersiellt gångbara produkter. Anslagen till STU föreslås nästabudgetår uppgå till ca 820milj. Tillskapandetav ett leknikvelenskapligl forskningsråd innebär all STU tydligare kommer allkunna inrikta sin verksamhet mot tillämpad forskning och teknisk utveckling.Insatser för alt ge de små och medelstora företagen goda möjligheter attutveckla och använda ny teknik kommer därvid att prioriteras. STUär ett av de organ, vilka kommer att ägna frågor kringunderleverantörernas möjligheter särskild uppmärksamhet. Jag föreslår dessutomell särskilt verkstadstekniskl program med inriktning mot mindre företag ochunderleverantörer. En viktig del i programmet är att genom kunskaps- ochteknikspridning stimulera nya framkomstvägar och ökad användning av ny teknik.Arbetet inom programmet kommer all inbegripa materialteknik och utnyttjandet avelektronik. Frågorrörande underleverantörernas situation uppmärksammas även genom all Industrifonden i sin verksamhet föreslås all prioritera bl. a. un derleverantörsprojekt. Även inom ramen för Exportrådels arbete kommer denna grupp av företag all ägnas särskild uppmärksamhet. I syfte all för- 47 bättra samverkan mellanolika insatser riktade mot underleverantörer Prop. 1989/90:88 föreslår jag att statens industriverk, SIND, som tillsammans med utvecklingsfondemaockså driver egna projekt med denna inriktning, får ansvaret att samordna deolika myndighelemas verksamheter inom området. Svensktnäringsliv är starkt intemalionaliseral och många av våra stora förelag har enbetydande del av såväl tillverkning som försäljning utomlands. Om Sverigeskall behålla sin plats som ell ledande industriland är del nödvändigt medöppna och väl fungerande kontakter över nalionsgränsema. Inte minst viktigt ärdet att svenska förelag får möjlighet all på ett systematiskt sätt la del avinformaiion avseende den tekniska utvecklingen i vår omvärld. StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapliga allachéverksamhet, STATT, spelar här en viktigroll. STATT:s huvudsakliga uppgift är atl bidra lill den svenska industrinstekniska utveckling. Del sker dels genom fortlöpande rapportering i form av bl.a. notiser, dels genom de uppdrag som utförs av STATT:s utlandskonlor. Svensktnäringsliv karaktäriseras av alt ett fåtal stora förelag svarar för enväsentlig del av sysselsättning, produktion och export. Dessa förelag är envärdefull tillgång för landet, men innebär ell visst mått avberoende. Del gäller särskilt på orter som domineras av ett enskilt storföretag.1 syfte all främja den långsiktiga tillväxten och stimulera återväxlen i nyalivskraftiga förelag och branscher föreslår regeringen att sammanlagt 645 milj.kr. satsas på småföretagsutveckling.Regeringens insatser för småföretagen omfattar bl.a. stöd vid nyetablering,kompetensutveckling, teknikspridning samt olika typer av finansieringsinsatser. Teknikspridningpåskyndar introduktionen av ny och mer ändamålsenlig teknik i de mindreföretag, som inte själva har ekonomiska resurser att inhämta och utvärderatillgänglig informaiion. Del finns ett stort antal myndigheter ochorganisationer som är engagerade i lekniksprid-ningsarbetel. Bland dessa kannämnas STU, utvecklingsfondema, SIND, de kollekliva forskningsinstituten liksomolika teknik- och ulvecklingscentra. I syfte atl stärka effekten av olikainsatser anser jag del nödvändigt att samverkan mellan olika aktörerförbättras. Som etl led i detta föreslår jag all STU bör kunna samladokumentation om de FoU-resurser som finns tillgängliga inom landet. Närdel gäller företagens möjligheter all skaffa medel på kapitalmarkna den har utvecklingen under 1980-lalel medfört betydande förändringar. Bankemas möjligheter att förse företagen med krediter har förbättras, men tillgången på riskkapital är dock fortfarande ell problem för många småfö retag. Mot denna bakgmnd föreslår jag att utvecklingsfondemas finansie ringsverksamhet ges en delvis ny inriktning ägnad att förbättra tillgången på riskkapital. Strävan är alt inte begränsa finansieringsverksamheten till all endast omfatta utlåning. I stället bör möjligheter ges alt anpassa formema 48 förfinansiering lill företagens skiftande behov i olika branscher och utveck- Prop. 1989/90:88 lingsskeden. Jag föreslår också atl utvecklingsfondemasmålgmpp inte bör begränsas lill vissa branscher ulan omfatta små och medelstoraförelag i samtliga näringsgrenar. Isyfte alt tillhandahålla företagen egel kapital bör de regionala utvecklingsfondernagå in som delägare i ett antal regionala riskkapilalbolag. Totalt bör ca600milj. av de medel fondema förfogar över för utlåningöverföras lill sådan verksamhet. Strävan är att de regionala riskkapitalbolagenskall tillföras medel även från annal håll. Jagföreslår också att Småföretagsfonden ges ytterligare resurser. Sammanlagt börSmåföretagsfonden tillföras 1000milj. från AP-fondenenligt den modell som tidigare använts för tillskoll i fonden. En fömtsättningför denna överföring är all Småföre-lagsfonden använder huvuddelen av deltatillskott för placeringar i de ovan nämnda riskkapilalbolagen. Regeringen skallockså fastställa nya regler avseende småföretagsfondens avkastningskrav. Medhänsyn till behovet av riskkapital i småföretagsseklom avser jag all begäraregeringens bemyndigande all uppta överläggningar med Norrlandsfonden angåendefondens medel. Enligt min bedömning bör 200milj. av de lolak 500 milj. kr.som Norrlandsfonden förfogar över placeras i det regionalariskkapitalbolag som blir verksamt i norra . Industridepartementetär ansvarigt för de bilaterala regeringsavtal om ekonomiskt, industriellt ochtekniskt samarbete som slutit med länder i saml medJugoslavien. Den demokratiseringsprocess och det ekonomiska reformarbete somunder senare år inletts i dessa länder, medför att samarbetet delvis ändratkaraktär. Frågor avseende utbildningssamarbete, utveckling av små ochmedelstora förelag saml företagsledning betraktas som nyckelområden i den nyaekonomiska politiken i dessa länder. Regeringen föreslår därför all 6 milj.kr. anslås för en inledande försöksverksamhet avseende småföretagsutvecklingoch före-tagsledamlbildning. Arbetetmed standardisering är av stor betydelse för bl. a. näringslivels efTektivitel,dess internationella konkurrenskraft och medborgarnas säkerhet. Därförföreslås jämte en förstärkning av stödet till standardiseringsar-belel en nyoch mer ändamålsenlig finansieringsmodell. Standardiserings-projekt somsärskilt rör arbetsmiljö, miljöskydd och konsumentskydd och som främjarharmoniseringsarbelet gentemot EG prioriteras. Sverigedeltar inom ramen för EFTA aktivt i de förhandlingar som pågår i syfte att förverkliga ett närmare samarbete med EG. Målet för förhandlingarna är att etablera etl gemensamt ekonomiskt områ de, EES, omfattande länderna inom EFTA och EG. Ett förverkligande av detta samarbete fömtsätter bl. a. förändringar i nuvarande system för kontroll av utländska förvärv av svenska företag. Den svenska lagstift ningen på detta område bör därför anpassas till den internationella utveck- 49 4 1989/90. I saml Nr 88 lingen och göras förenligmed intemationella överenskommelser på områ- Prop. Därigenom undanröjsockså risken för all den svenska lagstiftningen kanåberopas som gmnd för diskriminering av svenska förelag utomlands. Jag anser emellertid närmare utformningen av de nya reglema bör anstå lill dess merkonkreta resultat från EES-förhandlingama föreligger. Jag återkommer därför medförslag beträffande reglemas utformning. Ägamtredningenhar i sitt belänkande (SOU 1990:1) lagt fram förslag om förbättrade möjlighetertill facklig informaiion och förhandlingar i samband med företagsförvärv. Delär enligt min mening angelägel att de berättigade kraven på tillfredsställandeinformations- och förhandlingsmöjligheler kan tillgodoses så snart som möjligt.Dessa frågor bör således ges prioritet. I dessa frågor harjag samrått medchefen för . Dessutom måste frågor om de anställdasmöjligheter lill insyn och påverkan över nalionsgränsema i intemationelltverksamma förelag drivas av vid förhandlingar med EG och i andraintemationella sammanhang. 3.2.4Ett aktivt statligt ägande Delär viktigt all den betydande industriella resurs som de statliga företagenutgör kan utvecklas på bästa möjliga sätt och aktivt bidra lill del svenskanäringslivels fömyelse. Som ägare bör staten också kunna spela en västentligroll i nödvändiga stmkturella förändringar i enskilda branscher. För dettaändamål krävs alt förelagen har kvalificerade personella resurser ochekonomiska fömtsättningar för sin egenulveckling. Förelagen måste också kunnatillvarata nya afTärsmöjligheter, vilket kan kräva särskilda ägarinsalser.