prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Den totala satsningenpå forskning belöper sig till 1 miljard kn Härav kommmer merparten, ca 635milj. kr., att röra förstärkningar för grundforskning och forskarutbildning inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Beloppet fördelar sig med 256,205 resp. 176 milj. kn på de tre budgetåren. Förstärkningarnainom verksamhetsområde rör framför allt studiefinansieringen inotn forskarutbildningen (100 milj. ), utrustning och lokaler (192 milj. ), rådsorganisationen (80 milj. kn) samt internationellt forskningssamarbete (68 milj. kn). Andraföreslagna förstärkningar inom högskolan är forskartjänster inom Prop.1989/90:150 humanistisk och matematisk-naturvetenskaplig fakultet (50 milj. kn)och Bilaga 1.2 forskningsstöd)ande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor (30 milj. kn). Bland förstärkningarna inom ramen för sektorielltmotiverade prioriteringar märks främst miljöforskning (41 milj. kn) ochmaterialteknik (10 milj. kn). Utgiften för det statliga studiestödet påverkas av ettflertal faktoren De viktigaste är antalet studerande på gymnasial- ocheftergymnasial nivå, räntenivån samt pris- och löneutvecklingen. Anslaget för studiehjälp uppgår för /91till ca 2,6 miljarder kronon Utgifterna för studiehjälpen styrs framför allt avantalet studerande på gymnasial nivå. beräknas antaletstudiehjälpsbe-rättigade elever minska något motsvarande en utgiftsminskning påungefär 35 milj. kn infördes ett i väsentliga delarreformerat studiemedelssystem. De nya reglerna innebär bl.a. att studiemedlensbidragsdel räknas upp med hänsyn till storleken av basbeloppet, att medlen förstudielån finansieras utanför statsbudgeten genom att lånarut de erforderliga medlen till CSN till en ränta som motsvarar kontoretsupplåningskostnader samt att låntagarna återbetalar sina studieskuldermed ett belopp om av sin inkomst. För /91 uppgåranslaget för studiemedel m.m. till ca 2,8 miljarder kronon Utgiftsstyrande faktorer för studiemedelsanslaget ärbasbeloppets storlek, upplåningsränta i samt löneutvecklingeni samhället. I den mån CSN:s ränteutgifter till inte täcksgenom återbetalning av låntagarna regleras underskottet genom ett bidrag överstatsbudgeten. Den totala skuldstocken stiger relativt snabbt vidlångtidsperiodens början då få låntagare har påbörjat återbetalningen i fullomfattning. Detta innebär en kraftig ökning av ränteutgiftema. Efter hand somfler låntagare övergår till förvärvsarbete ökar också återbetalningarna. Islutet av långtidsperioden uppskattas den årliga återbetalningen närma sig 800milj. kn Belastningen på anslaget minskar därigenom i motsvarande grad. Dessafaktorer, kraftigt ökade ränteutgifter och en långsam återbetalningstakt,innebär att anslaget beräknas öka med i genomsnitt . Det bör emellertidframhållas att beräkningarna är osäkra framför allt därför att det,med de begränsade erfarenheter av det nya studiemedelssystemet som förnärvarande finns, är svårt att förutse storleken av in- och utbetalningar avstudielån. Anslaget till vuxenstudiestöd m.m. finansieras av ensärskild vuxenutbild ningsavgift som är 0,av lönesumman. För /91 uppgår anslaget till knappt 1,5 miljarder kn Förutom vuxenstudie- stödsanslaget finansierar avgiften också timersättning vid vissa vuxenutbild ningar, bidrag till de fackliga organisationernas centrala kursverksamhet och till en del anslaget bidrag till studieförbunden. Vuxenstudiestödsanslaget in nefattar ett särskilt vuxenstudiestöd för längre studier, korttidsstudiestöd qq och medel för uppsökandeverksamhet på arbetsplatsen Intäkterna från vux- Prop. 1989/90:150 enutbildningsavgiften är beroende av löneutvecklingen i samhället. Inomkulturverksamheten anslås medel till centrala och regionala myndigheter ochinstitutionen organisationer och föreningar m.fl. inom områdena teater, dans,musik, bibliotek, bildkonst, konsthantverk, arkiv, museer och utställningarsamt till konstnärsstöd och samekulturen. De totala statsutgifterna förkulturverksamhet beräknas för /91 uppgå till 2,2 miljarder knKulturinstitutionerna finansierar en del av sin verksamhet genom inkomsterfrån entréavgifter m.m. Underbudgetåren 1989/90-1991/92 förstärks kulturområdet med 300 milj. kn För dettahar eit omfattande översyns- och utvecklingsarbete satts igång. 1 den andraetappen för /91 föreslås bl.a. insatser för att förstärkakulturlivet i hela landet och för att öka barns och ungdomars möjligheter attmöta kultur. Insatser inom dessa områden aviseras också för /92. Enproposition med förslag till arkivlag m.m. har förelagts under våren.I forskningspropositionen förslås ökningar av medlen till forskning inomkulturområdet. Inommedieområdet handläggs frågor om radio och TV, film och video, dagspress,kulturtidskrifter, fonogram, litteratur, bokhandel, nordiskt och europeisktmediesamarbete samt vissa stöd till handikappade. De statliga utgifternauppgår för /91 till ca 800 milj. kn Undervåren 1990 har en proposition om våldsskildringar i rörliga bilder m.mförelagts . Förslagen innebär bl.a. att medel avsätts för förbättradtillsyn på videomarknaden. Undervåren 1990 har dessutom en proposition förelagts om re-fortneratpresstöd med förslag till nya beräkningsgrunder, anslagsberäkningar m.m.Förslagen innebär en ökning av stödet till dagspressen. 1989/90:150 Bilaga1.2 Milj.kr., 1990/prisnivå Tilljordbruksdepartementet hör frågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring samt högre utbildning, forskning och försök fördessa näringar, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso-och sjukvård,livsmedelskontroll och utsädeskontroll samt jakt och viltvård. transfereringar (företag) Utgifterna bestårtill över hälften av transfereringan främst stöd till jordbruksföretag isamband med reformeringen av jordbrukspolitiken. Konsumtionsutgifterna avserförvaltningskostnaden av vilka och lantbruksverketskostnader utgör en stor del. Huvudfrågornaför kommer att vara arbetet meden reformering av den svenska jordbruks- och livsmedelspolitiken. Regeringenredovisade i proposition om vissa ekonomisk- Prop. 1989/90:150politiska åtgärder m.m. (prop. 1988/89:47) behoven av en reformering av Bilaga1.2 livsmedelspolitiken. Den hittillsvarande politiken kännetecknas av en låggrad av måluppfyllelse. bidrar den till inflation och begränsar tillväxtmöjligheternai ekonomin. Regeringen tillkallade därför en parlamentarisk arbetsgrupp meduppgift att utforma förslag till en ny livsmedelspolitik fno.m. år 1990.Arbetsgruppen föreslog i sitt betänkande En ny livsmedelspolitik att deninhemska marknaden för jordbrukets produkter bör avregleras, medan riktadeåtgärder för livsmedelsberedskap, miljö- och landskapsvård satnt regionalahänsyn bör förstärkas. Efter remissbehandling har regeringen lagt fram förslagsom bl.a. innebär att de interna marknadsregleringarna avskaffas medan detnuvarande gränsskyddet bibehålls i avvaktan på resultatet avGATT-förhandlingarna. Avregleringen kommer att medföra en anpassning av dagensöverskottsproduktion till den svenska marknadens efterfrågan. För attomställningen av jordbrukssektorn skall ske i socialt acceptabla formerföreslår regeringen en rad övergångsåtgärden Under en femårig övergångsperiodsker bl.a. en successiv nedtrappning av vissa regleringar samt ett temporärtinkomststöd m.m. införs. De riktade åtgärderna för en tryggadlivsmedelsberedskap, förbättrad miljö- och landskapsvård samt för vissaregionala hänsyn förstärks. För en effektiv livsmedelsberedskap föreslås enökad lagring av vissa insatsvaron Ett särskilt landskapsvårdsstöd för attvärna kulturvärden och ett varierat odlingslandskap föresläs också. Den överenskotnmelse som träffats vad gäller en reformeradbeskattning innebär bl.a. att subventionerna på mjölk skall tas bort fno.m. Härigenom frigörs resurser för en delfinansiering av en höjningav barnbidragen. Kostnaderna för livsmedelssubventionerna kommer för budgetåret1990/91 därför att minska med 719 milj. kr. Över statsbudgeten utgår budgetåret1990/91 under anslaget för prisreglerande åtgärder ytterligare 435 milj. kn somsärskild låginkomstsatsning, bl.a. avseende avbytarverksamhet. Den överenskommelse som träffades inom i april 1989innebar bl.a. det sammanlagda statliga att stödet till jordbruket skall hållasoförändrat . De höjningar av ersättningen tilljordbruket för inträffade kostnadsökningar och för eget arbete och kapital somgodkänts av statsmakterna har därför inte utgått i form av höjda konsumentpriser,utan har finansierats från införselavgifter och med budgetmedel. Miljöfrågor inom jordbruket m.m. beslutade om miljöförbättradeåtgärder i jordbruket. 230 milj. kn satsas fr.o.m. t.o.m. på bidrag till ökade investeringar i gödselvårdsanläggningar, viss försöks- och utvecklings verksamhet samt naturvårdsåtgärden Regeringen har i sin proposition om en reformerad livstnedelspolitik föreslagit ytterligare åtgärder för att minska användningen av bekämpningsmedel och gödselmedel. 1 detta sammanhang behandlas den särskilda miljöavgift som tas ut på dessa medel och som an vänds för olika åtgärder som påskyndar en minskning av användningen. Riiapa 1 7 Skogsindustrinhar också haft ett högt kapacitetsutnyttjande. Industrinslager av virkesråvara har ökat ytterligare. Utbudet av virkesråvara är alltsåstort men ojämnt fördelat över landet. Detta innebär att vissa sågverk iNorrlands inland har problem med virkesförsörjningen. Deav beslutade åtgärderna för ökad avverkning har haft enpositiv effekt. En varaktig avverkningsökning är möjlig, främst inom privatskogsbruket.Faktorer som kan komma att motverkar en sådan ökning är bl.a. långtgående kravpå begränsningar för ett aktivt skogsbruk av hänsyn till både ospecificeradeoch specificerade miljökrav. Programmen för ökad avverkning innebär en massivsatsning på intensifierad rådgivning riktad direkt till de berördaskogsägarna. Skogsvårdsavgiftenbetraktas som skogsägarnas bidrag till de allmänna insatserna i vid mening fördet svenska skogsbruket. Avgiften skall betalas för jordbruksfastighet som vidfastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde. Avgiften är avdragsgill.För budgetåren 1989/90 och 1990/91 beräknas inkomsterna från avgiften till 460milj. Enutvärdering skall göras av skogspolitiken med utgångspunkt i kravet på enfortsatt långsiktig hushållning med landets skogar. Motbakgrund av överenskommelsen inom EFTA om liberalisering av handeln på fisketsområde och behovet av en effektivisering av den statliga fiskeriadministrationenhar regeringen i en särskild proposition föreslagit att överenskommelsengodkänns av och att antar ett förslag till prisreglering påfiske under /91 som innebär ett första steg mot en frihandel.Det fortsatta genomförandet av liberaliseringen liksom frågan om den centralastatliga administrationen på fiskets område skall utredas. 1989/90:150 Bilaga1.2 Milj.kn, 1990/prisnivå Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsliv, invandringoch svenskt medborgarskap. Underperioden 83/84-88/89 minskade utgifterna för sysselsättningsskapande åtgärdermed totalt ca 4 miljarder kn i fasta priser till följd av den förbättradesituationen på arbetsmarknaden. ökade utgifterna för åtgärder förinvandrare p.g.a. en kraftig ökad flyktinginvandring. Merparten avarbetsmarknadsdepartementets totala utgifter är transfereringar, exempelvisbidrag till kommuner för flyktingomhändertagande, utbildningsbidrag och andraarbetsmarknadspolitiska åtgärden Konsumtionsutgifterbestår till stora delar av lönekostnader för den statliga tjänsteproduktionen. Arbetslöshetenuppgick till i genomsnitt under är 1989. Långtidsbudgeten har ilågalternativet baserats på en måttlig ökning av arbetslösheten. En förändringav arbetslösheten med en procentenhet av två månaderinnebär att utgifterna för arbetslöshetsersättning förändras med ca Prop.1989/90:150 800 milj.kn Bilaga 1.2 Sysselsättningsskapande åtgärder avser främst statliga,kommunala och enskilda beredskapsarbeten samt åtgärder för långtidsarbetslösa,deltidsarbetslösa samt för flyktingar och andra invandrare. Behovet avberedskapsarbeten är i hög grad avhängigt konjunkturutvecklingen ochsysselsättningsläget, vilket innebär att verksamhetens kostnader varierarkraftigt mellan budgetåren. De statliga utgifterna för sysselsättningsskapandeåtgärder har beräknats till för /91.Härtill kommer ca 850 milj. kn för statsbidrag till inskolningsplatser förungdoman Kontantstöd vid arbetslöshet utgår dels i form aversättning från erkända arbetslöshetskassor, dels i form av kontantarbetsmarknadsstöd till personer som står utanför arbetslöshetsförsäkringen.Statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen finansieras genomarbetsgivaravgifter () och genom egenavgifter från arbetslöshetskassorna(). Avgiftsmedlen tillförs ett konto hos som benämns"a-kassefonden". Det kontanta arbetsmarknadsstödet finansieras heltöver anslag på statsbudgeten. Kostnaderna för arbetsmarknadsutbildningen bestäms iförsta hand av antalet kursdeltagare samt av utbildningens längd och innehåll.Antalet deltagare styr också utgifterna för utbildningsbidragen. Antaletdeltagare i arbetsmarknadsutbildningen och utbildningsbidragets storlekfastställs genom särskilda beslut av statsmakterna. Utbildningens innehåll ochinriktning bestäms av arbetsmarknadsmyndigheterna. Arbetslivsområdet innefattar bl.a. verksamheten vidarbetarskyddsverket, arbetslivsforskning samt verksamheten vidarbetsmarknadsinstituten (), lönebidrag och Samhallgruppen. Myndigheternainom området är ,och, vad gäller och lönebidrag,. Till området hör också arbetsmiljöfonden ocharbetslivscentrum som handhar forskningsfrågor inom arbetslivsområdet. Ensärskild organisation kommer att inrättas för fördelning av medel urarbetslivsfonden enligt lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Lönebidrag lämnas till arbetsgivare för att ökamöjligheterna för arbetshandikappade att få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Inom vissa sektorer kan också ett introduktionsbidrag lämnasvid anställning av arbetshandikappade. Regeringen har föreslagit attett utvidgat lönebidrag skall inrättas. Bidraget föreslås kunna lämnas tillarbetsgivare som anställer förtidspensionerade. Bidrag lämnas vidare tillarbetshjälpmedel, arbetsbiträde åt handikappade samt näringshjälp tillhandikappade, som vill börja som egna företagare. Utgifterna för dessastödformer beräknas /91 uppgå till ca . Flexibiliteten i lönebidragssystemet kan väntas öka underlångtidsbudgetperioden i syfte att öka omsättningen på platserna och få enstörre sysselsättningseffekt av anvisade medel. Arbetsmarknadsinstituten har fåttpersonalförstärkningar 95 a. för särskilda insatser riktade till flyktingar ochandra invandrare. 1989/90:150 stärkningarna och de särskildainsatserna skall gälla även budgetåret Bilaga 1.2 1990/91. Vidare skall Amieffektivisera sin verksamhet så att väntetiderna för inskrivning kan nedbringasytteriigare. budgetproposition föreslås att ett nytt anslag skallinrättas för uppdragsverksamhet inom den yrkesinriktade rehabiliteringen.Uppdragsverksamheten föreslås rikta sig till försäkringskassorna samt företagoch förvaltningar, som vill använda sig av de kunskaper och erfarenheter inomområdet, som arbetsmarknadsinstituten han Utgifterna för Samhallgruppen beräknas relativt settfortsätta att sjunka genom att verksamheten effektiviseras ochförsäljningsintäkterna ökan Statsbidraget till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare beräknas ligga på en oförändrad nivå. Utombudgetära frågor inom arbetslivsområdet En betydande del av verksamheten på arbetsmiljöområdet finansierasgenom arbetarskyddsavgiften (f.n. ). Dessa medel används för arbetarskyddsstyrelsens,yrkesinspektionens och verksamhet samt för attfinansiera samhällets bidrag till företagshälsovården. Den återstående delengår till arbetsmiljöfonden. Bidraget till företagshälsovården utgår per anslutensysselsatt och fastställs genom särskilda regeringsbeslut . En översynav företagshälsovårdens framtida utbyggnad, bidragssystemets utformning ochrehabiliteringsverksamheten beräknas vara avslutad . Arbetsmiljöfondens medel disponeras för flera olikaändamål. Medlen disponeras dels genom särskilda regeringsbeslut (regionalaskyddsombud, bidrag till finansiering av och arbetslivscentrumsverksamhet m.m.) dels genom beslut av fonden (forskningsprojekt etc). beslutade om en lag (1989:484) omarbetsmiljöavgift. Lagen föreskriver att arbetsgivare skall betala en särskildarbetsmiljöavgift om 1,av det i lagen om socialavgifter angivnaavgiftsunderlag för folkpensionsavgiften. Avgiften skall avse ersättningar sombetalas ut . I lagen sägs attavgifterna skall föras till en fond som benämns arbetslivsfonden. Fondenstillgångar skall utgöra bidrag till arbetsgivare för utgifter förrehabiliteringsåtgärder för anställda, för åtgärder för att nedbringaanställdas sjukfrånvaro samt för investeringar för bättre arbetsmiljö.Arbetslivsfonden skall förvaltas av kammarkollegiet. Medel från fonden skall iviss begränsad omfattning skall kunna betalas ut fr.o.m. den 1 jiili 1990 och ifull utsträckning fr.o.m. . Det föreslås vidare att enbegränsad organisation, som skall svara för bidragsprövningen, byggs upp, De huvudsakliga verkssmhetsomrädena är invandring ochmedborgarskap, överföring och mottagaiide v flyktingar samt statsbidragsgivning till kom munerna för omhändertagande av flyktingan Kostnadsutvecklingen styrs främst av inströmningen av asylsökande och 97 7 1989/90. flyktingar,den tid dessa måste tillbringa i förläggningar samt den norm enligt Prop.1989/90:150 vilken staten ersätter kommunerna för mottagandet av flyktingar. Tillströmningen av asylsökande har /90 varit mycket stor och således medfört stora påfrestningar imottagandet för såväl invandrarverket som kommunerna och allt högre kostnaderför samhället. Vid kalenderårskiftet vistades 26 000 personer i förläggningar,varav tillfälliga inkvarteringslösningar måst tillgripas för drygt 21 000.Totalt beräknas ca 35 000 personer komma att ha sökt asyl vid utgången avinnevarande budgetår, vilket kan jämföras med ca 3 000 personer under börjanav och drygt 18 000 personer . Regeringen har därför under innevarande budgetår vidtagitåtgärder i syfte att klarare avgränsa den krets som kan ges möjlighet att fåstanna i . De slutliga effekterna av regeringens åtgärder väntas /91 bli en mer "normal" inströmning av asylsökande.Förläggningarna skulle därmed succesivt kunna börja avvecklas underförutsättning att kommunerna tar emot flyktingar i förväntad takt. Avvecklingen av förläggningarna är emellertid inte enbartberoende av att antalet asylsökande minskar. Kommunerna måste också kunna taemot och ordna bostäder åt de flyktingar som lämnar förläggningarna. Av dedrygt 26 000 personer som vid slutet av vistades i förläggningar, hadenärmare 7 000 fått beslut om uppehållstillstånd i och borde därmed habefunnit sig ute i samhället om kommunerna inte hade haft sådana svårigheteratt finna bostäder åt dem. De tillfälliga förläggningslösningar som finns,bedöms därför inte kunna avvecklas fullständigt förrän till /95-allt under de förutsättningar som har angetts för inströmning och utplaceringi kommunerna. Regeringen har i en särskild proposition tidigare i årlagt fram förslag om ett nytt statsbidragssystem för ersättning till kommunernaför deras kostnader för flyktingomhändertagandet. Statsbidrag kommer enligtförslaget att utgå i form av ett engångsbelopp för varje flykting och skalläven täcka kommunernas kostnader för de vuxna flyktingarnas svenskundervisning.Det nya ersättningssystemet innebär en i stort sett oförändradkostnadsfördelning mellan staten och kommunerna. Förslagen till anslag för /91 omfattartotalt 6 641 milj. kn, varav ca 2 466 avser olika bidrag och transfereringanOmhändertagandet i förläggningar beräknas kosta . Milj.kr., oföiändrad pris- och lönenivå Förändring till 91/92 92/93 Genomsnittlig procentuell förändring 90/91-94/95 25 945 22 550 -1658 -1365 -1643 -1494 -1978 -1808 -3,7 -4,3 Bostadsdepartementetsverksamhetsområde omfattar frägor om bostadsförsörjning, planläggning avmarkanvändning och bebyggelse, hushållning med naturresurser, energihushållningi bebyggelse, byggnads-, lantinäteri-, fastighetsdata- och kartfrågor samtfrågor om stöd till idrotten. Natur-resursfrägoma kommer att föras över tillmiljödepartementet . En mycket stor delav utgiftema utgörs av transfereringar till hushall, främst räntebidrag. Ränte-och bostadsbidrag m. m. Statsutgiftemainom ändamålsgmppen domineras av räntebidrag för bostadsbyggande. Vid ny- ochombyggnad täcker räntebidragen skillnader mellan den s. k. garanterade räntanoch marknadsräntan för bostadslån och underliggande kredit. Räntebidrag lämnasäven till vissa underhälls-, reparations- och energiåtgärder. Utgiftema förräntebidrag påverkas av räntenivåoch produktionspriser samt av produktionsvolymer och deras Prop. 1989/90:150 fördelning på upplåtelseform. Statendelfinansierar bostadsbidrag till barnfamiljer och vissa hushåll utan bam(ungdomar). Det statliga stödet omfattar även bidrag och län tillbostadsförbättring m. m. samt vissa ränte- och amorteringsfria tilläggslån. Dereformförslag inom bostadsbidragssystemet som forelagts (prop. 1989/90: 144) innebär ökade utbetalningar under /92. Trotsatt bostadsbyggandet har ökat kraftigt är det bostadsbrist iflertalet kommuner. De senaste årens överhettning på byggmarknaden har letttill snabba kostnadsökningar inom ny- och ombyggnadsverksamheten. Regeringenhar genomfört en rad åtgärder i syfte att upprätthälla en tillräckligt storproduktion av bostäder till rimliga priser. Annat byggande än nyprcxiuktion avbostäder har begränsats i hela landet, speciellt i storstadsregionema. Ävenombyggnad av bostäder med statligt stöd har begränsats, dels genom ramar förbostadslån, dels - tills vidare - genom minskade stadiga räntesubventioner.Överenskommelser har träffats med dels byggentreprenörerna, dels de störrebyggherrarna om att producera tillräckligt många bostäder till rimliga priser. Regeringenavser att senare under är 1990 lämna förslag till om en nybostadsfmansiering. m. svarar , , forfinansieringen av de statliga bostadslånen. Bottenlånen finansieras på kapitalmarknaden. Naturresurslagen m. m. Enproposition med förslag till ändring i lagen (1987: 12) om hushållning mednaturresurser m. m. överlämnades till . Propositionen(1989/90: 126) redovisar forslag till nya regler för det kommunala inflytandetvid prövning av vissa industrianläggningar m. m. Frägorkring utnyttjande och skydd av våra kust- och havsomräden uppmärksammasalltmer. Det ankommer på plan- och bostadsverket att fullföljahavsresursdelegationens utvecklingsarbete i de delar det berör fysisk planeringi landets kust- och havsområden. Dethar visat sig att ADB-tekniken ger stora möjligheter till rationella lösningarför att ordna kunskapsförsörjningen för fysisk planering ochnaturresurshushållning. Regeringen har därför tagit initiativ till enutvecklings- och försöksverksamhet inom området. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Milj.kn, 1990/prisnivå snittlig procentuell förändring 90/91- -(-11, Källa: och industridepartementet Till departementets verksamhetsområden hör: allmännariktlinjer för näringspolitiken, regionalpolitik, industrins struktur- ochbranschfrågor, frågor om små och medelstora företag, frågor om industrinsfinansiering, bl. a. vissa exportkreditfrågor, vissa frågor om multinationellaföretag och internationella investeringar, teknisk forskning och utveckling,patent- och registreringsverksamhet, teknisk kontroll, provning och mätning,mineralförsörjning, hantverk och hemslöjd, turism och rekreation samtflertalet statsägda företag. Verksamheternainom industridepartementets ansvarsområde syftar till att främja ekonomisktillväxt, rättvis fördelning av välståndet i olika delar av landet samt tryggabehovet av en billig och säker energiförsörjning. Redovisningenav industridepartemetets verksamhet har delats in i sex olika områden:småföretagspolitik, teknikpolitik, turistpolitik, mineralpolitik, energifrågoroch regionalpolitik.