prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — ans;erdärför att investeringen endast kan motiveras på andra än rentsamhällsekonomiska gmnder. En finansiering av Blekinge kustbana via Banverketsanslag måste, enligt verket, redovisas som utomordentligt olämplig. SJ framföralt om staten anser en investering i Kustbana önskvärd skall denbedömas utifrån regionalpoliliska motiv och därför belastaarbetsmarknadsdepartementets regionalpolitiska anslag. Särskilti ett långsiktigt perspektiv samverkar de regionalpoliliska och miljöpolitiskaintressena på ell positivt sätt. En ökad koncentration av 396 ekonomisk aktivitet ochbosättning i storstadsområdena innebär alt miljö- Prop. 1989/90:76belastningen i dessa delar av landet ökar. En bättre regional balans leder Bilaga 2 till att miljöbelastningen i storstadsområdena minskar. Livsmiljönskvalitet påverkar människors bosättningsval. Miljön har därmed betydelse förföretagens lokaliseringsbeslul. Regionalpolitisktstöd lill förelag för miljöinvesteringar bör kunna utgå i enstaka faU. Föroreningav vatten och luft sprids generellt sett inom landet från de mer expansiva delamatill de regionalpolitiskt prioriterade delama av landet. Det innebär att detsker en kostnadsövervältring till de regionalpolitiskt prioriterade delama somde bör kompenseras för. En väg atl åstadkomma detta är regionalisering avmiljöavgifter och bestämmelser. Pålång sikt kan miljömässigt motiverade val mellan olika Iransportslag få mycketstor betydelse för den geografiska stmkturen i landet. Delär viktigt att den geografiska dimensionen beaktas i det omfattandeutredningsarbete som pågår inför regeringens miljöpolitiska proposition år1991. ERUbör ges i uppdrag atl i samverkan med berörda myndigheter ochforskningsinstitutioner initiera och bedriva forskning om sambanden mellanmiljöförhållanden och regional utveckling. Mångaremissinstanser delar kommitténs syn på alt de regionalpolitiska ochmiljöpolitiska intressena samverkar på en positivt sätt. iHallands län anser att möjlighetema till samverkan måste tas tillvara på ettbättre sätt än . SNVanser atl kommittén lägger få konkreta förslag om miljöpolitik och regionalutveckling. Verket menar atl kommittén redovisar en principiell diskussion omsamverkan mellan regionalpoliliska och miljöpolitiska önskemål, t. ex. om regionaliseradmiljöpolitik. Bl.a.länsstyrelserna i och , TCO, iVästernorrlands län och kommun anser att lokaliseringsstöd lillmiljöinvesteringar skall kunna utgå. Miljöavgiftsutredningenanser inte all det finns tillräckliga skäl alt nu förorda att statens inkomstertill följd av miljöavgifter skulle styras till regionalpolitiska satsningar.Syftet med miljöavgifter är, enligt utredningen, all de skall fungera som styrinstmmentför alt minska utsläpp, vilket också enligt utredningen innebär att avgiftemakommer all minska i takt med att syftet uppnås. SINDoch Bergslagsdelegationen'anser att regionalpolitiskt stöd inte bör kunna användas för att finansiera företagens miljöförbättrande åtgärder. De, av den statliga miljöavgiftsutredningen, föreslagna miljöfonderna bör användas för denna typ av investeringar. RR V menar atl förslaget kan få som konsekvens all förelag som dominerar på en ort kan pressa myndighe terna alt betala ut sådant stöd i flera fall än vad som avses i kommitténs belänkande. Tveksamma lill förslaget är även bl. a. i Krono bergs län och i . i Malmöhuslän påpekar all miljöförbättrande åtgärder Prop. 1989/90:76 normalt ska tillståndsprövasenligt miljöskyddslagen. Enligt Bilaga 2 är del olämpligt atl länsstyrelsemages två roller i samma ärende dels som tillslåndsmyndighet, dels som bidragsgivandemyndighet. i anser all regionalpoliliska medel tillmiljöinvesteringar strider mot den av uttalade principen, all förorenarenbetalar, en ordning som är nödvändig för alt dels rena utsläpp dels stimulerateknisk miljövänlig fömyelse. Positivatill kommitténs förslag all regionaliserade miljöavgifter ska kunna användassom kompensation tiU landsdelar som drabbas av föroreningar från andraregioner är bl.a. i , TCO saml ochLindesbergs kommuner. instämmer inte i kommitténsuppfattning atl en regionalisering av miljöavgifter och bestämmelser böreftersträvas för att kompensera den kostnadsövervältring lill de regionalpolitisktprioriterade delama av landet från de mer expansiva delama, som miljöföroreningarsägs innebära. För det första krävs det, enligt , bättre kunskaj)om spridning av föroreningar för att lägga den till gmnd för en kostnadsövervältring.För det andra är det viktigt all miljöavgiftens funktion som styrmedelbibehålls oförvanskad. Avgiftens syfte bör vara att leda till minskade utsläpp.Energiverket menar att angelägenheten bör vara densamma oberoende var i landetutsläppet är beläget. i är positiv till förslaget omregionalisering av miljöavgifter men anser atl en fömtsättning för regionalamiljöavgifter är atl medlen återförs för miljöskyddsåtgärder inom regionen. Älvdalenskommun anser att inkomster från miljöavgifter bör kunna användas för attfinansiera andra delar av kommitténs förslag, t. ex. förstärkning avutbildning och utbyggnad av de regionala högskoloma med fastaforskningsresurser. Falukommun finner del anmärkningsvärt all kommunen med dess. geografiska lägedirekt i anslutning till två prioriterade landsdelar inte får tillgång tillmedel för liknande åtgärder. Bl.a. i och anser inte atl en regionaliseringav miljöavgifter och bestämmelser bör komma tiU stånd. iVästmanlands län motsätter sig också atl ekonomiska bidrag införs till enbartmiljövårdsinvesteringar i vissa regioner. anser allföretagen/produkten bör bära sina egna kostnader för nedsmutsning respektiverening i hela landet. TPRdelar inte kommitténs förslag all differentiera miljöavgiftema i syfte attomfördela resurser mellan regioner. Rådet anser atl miljöavgifterna bör varaen åtgärd för att uppnå samhällsekonomiskt riklig prissättning på allatransportmedel. Glesbygden bör, enligt rådet, inte behandlas på annat sätt än andraregioner som smutsar ned miljön. anser att förslagetom att via miljöavgifter ersätta vissa regioner för nedsmutsning som orsakas avandra områden är långsökt och till föga gagn för den globala miljön. 1 den mån miljöavgifter införs bör, enligt föreningen, dessa användas för konkreta ålgärdersom leder till all utsläppen minskas så fort som möjligt. Fördet reguljära regionalpolitiska stödet bör, enligt i 398 Stockholmslän, kravet ställas på all bidrag inte får utgå om stödobjeklet Prop.1989/90:76 medför miljöstömingar av nämnvärd storiek. delar inteBilaga 2 kommitténs resonemang att ökad koncentration av ekonomisk aktivitetoch bosättning till de expansiva områdena i innebär alt miljöbelastningenpå dessa delar av landet ökar. menar all dels beror miljöpåfrestningamapå typen av ekonomisk aktivitet, dels ger koncentrationen bättremöjlighet att hantera rening av utsläpp i olika former. anser attkommitténs analyser är alltför förenklade för att kunna ligga till gmnd försådana anlaganden. Storstadsutredningenmenar atl kommittén inte redovisar något stöd för all storstadsregionema ärstora exportörer av föroreningar lill övriga delar av landet. Utredningen anserdärför detta inte kunna åberopas som argument för en regionalisering av miljöavgiftema,och särskilt inte om detta skulle bidra lill att försvåra eller försenagenomförandet av ålgärder som skulle förbättra miljösituationen i storstädema. Arjeplogsoch kommuner efterlyser på vilket sätt kommuner som drabbas av förbudoch restriktioner av riksintresse skall kompenseras. Förbuden innebär, enligt kommunema,stora begränsningar för näringslivets utvecklingsmöjligheter. SNVär positivt lill alt ERU studerar sambanden mellan miljöförhållanden ochregional utveckling. Verket är också berett att medverka inom ramen förforsknings- och utredningsresurser. Verket betonar länsstyrelsemas vikligaroll när det gäller atl insamla och bearbeta dala. Vidare anser verket altregionala miljöanalyser bör genomföras som en mllande process med mellanmmoch även innehålla avvägningar såväl inom miljövårdsområdet som mellan olikasamhällssektorer. SNV vill erinra om möjligheten att genom energigrödor bidrainte bara till miljövänlig energiproduktion, utan också lill ökadsysselsättning inom de prioriterade områdena. 2.6.5Energipolitik, vattenkraftens övervinster Elprisemakan förväntas stiga vilket på ena sidan påverkar den elintensivaindustrin negativt men på andra sidan medför att elproduktion med vattenkraftkommer att bli synnerligen lönsam. Delarav Bergslagen, och Sydöstra riskerar att hamna utanför nalurgasräjongen.Denna nackdel kan behöva kompenseras. Bioenergimåste få ökad användning särskilt i regioner utanför nalurgasräjongen, dvs. ide prioriterade landsdelama. Detta skulle vara positivt också från miljömässigasynpunkter. Den nuvarande befrielsen från skatt föreslås därför behållas. Vattenkraftsregionemaföreslås få del i vattenkraftens övervinster.Ersättningen föreslås motsvara /KWh vilket gör ca 600 milj. kr. per år.Finansieringen sker genom en höjning av skatten på äldre vattenkraft. Minsl300 milj. kr. av vattenkraftsmedlen tillförs en Inlandssly relse. Omkring250 milj. kr. används under en 3 - som Prop. 1989/90:76tillskott till uppbyggnad av riskkapilalbolag i Norrlandslänen. När riskka- Bilaga 2 pitalbolagen har nått en tillräcklig nivå tillförs 550 milj. kr. Omkring50 milj. kr. används för landsbygdsutveckling i . Medlen fördelasav regeringen till länsstyrelserna i berörda län. Sydöstra bör därvidsärskilt uppmärksammas. Länsstyrelsernai , , och . ,och kommuner samt i anser delytterst angeläget att energikostnadsförändringarna snabbt klarläggs och därmedskapar möjligheter för industrins planering. kommun föreslår att den elintensivabasindustrin skall tillförsäkras rimliga elpriser. Med hänsyn lill denosäkerhet som råder på energisidan måste enligt kommunutrymme skapas för all kompensera den elintensiva industrin för prishöjningar. Bergslagsdelegalionendelar kommitténs uppfattning att de tre prioriterade landsdelarna börkompenseras vid kraftigt höjda elpriser samt om de hamnar utanförnaturgasregionen och att vattenkraftsregionerna bör få del i vallenkraftensövervinster . i län anser attden framtidai energiförsörjningen är av avgörande betydelse för alla regioneroavsett om de prioriteras ur regionalpolilisk synpunkt eller ej. Del finnsenligt ingen anledning alt utgå från atl energifrågorna skalllösas olika i t.ex. län och i Sydöstra . StiftelsenIndustricentra påpekar att många Inlandsföretag kan få svårigheter attöverleva fiirsta tiden efter det att konsekvenserna av energipolitiska beslutslagit igenom. Industricentra påtalar behovet av att regeringen särskiltbeaktar Inlands-förelagens speciella problem och fömtsättningar så all effekteninte blir atl flertalet av företagen får överlevnadsproblem med konkurser somföljd. anser att sambandet mellan energipolitiken ochregionalpolitiken måste klargöras på ett sådant sätt att inte energipolitikenförstärker den regionala obalansen och föreslår all denna problemalik görstill föremål för en särskild utredning. Länsstyrelseni anser att det bör finnas ett samband mellan avgifter och altemativaeneigislag, och då i första hand bioenergin. i länanser alt den regionalpolitiska planeringen på länsnivå bör innehålla enövergripande planering för en så betydelsefull del av infrastmkturen somenergiförsörjningen utgör. Boverketanser all det inte är ändamålsenligt all del fortfarande saknas ett statligtlänsorgan som på den regionala nivån har ett övergripande ansvar förenergifrågorna. anser att länsstyrelserna borde ges en sådan roll. Fleraremissinstanser, bl. a. länsstyrelserna i , och saml , , , , jaurs och kommuner är positiva lill utredningens förslag om 400 återföringav en del av vattenkraftens övervinster. Däremot anser flera Prop. 1989/90:76remissinstanser att medlen bör gå direkt till kommunema. Bilaga 2kommun anser att medlen bör ställas lill kommunernas förfogande genomexempelvis länsvisa fonder under länsstyrelsemas överinseende. LRF föreslåratt vattenkraftspengama avseende Inlandet fördelas på länsstyrelser ochkommuner för att stödja landsbygdsföretagandet. Bergslagen och södra , enligt LRF, få liknande möjligheter över länsanslagen. LO tillstyrkerförslaget vad gäffer beloppets storlek men anser all medlen tillförs länspottemai skogslänen och att en mindre del används till all stärka samma länsförsörjning med riskkapital genom Norrlandsfonden. anser attkommitténs förslag strider mot principen alt inte ändamålsbestämma skaller. avvisar kommitténs förslag om ny skatt på vattenkraften.Det övervinstargument som anförs för en särskild vattenkraftskalt bygger,enligt föreningen, på vanföreställningen alt elprisnivån skulle bestämmas avden långsiktiga marginalkostnaden och därmed ge extremt höga vinster på elproducerad i vattenkraftverk. anser atl den föreslagnaskatten kommer att höja elpriset och därmed drabba särskilt vissa av deregioner som anses behöva hjälp. Skatten skulle således, enligtKraftverksföreningen, motverka de regionalpoliliska syften som man önskaruppnå. Bergslagsdelegationenanser all vattenkraftsregionema, där Bergslagen ingår, under en tioårsperiodfår del i vattenkraftens övervinster. i samtPiteå, och Bodens kommuner anser all den rätta utvecldingen är attlänet i någon form får bli delägare i kraftverken. Övertomeå kommun menar attistället för del i vattenkraftens övervinster bör få överta tvåvattenkraftsverk i enlighet med tidigare förslag. Fleraremissinstanser, bl.a. RRV, SIND, och statskontoretanser all naturresurser bör ses som en nationell resurs och inte beskattas därde är belägna. Vattenfallanser inte att det finns tillräckliga skäl för att återföra en del avintäkterna från vattenkraften till vatlenkraftskommunerna. a. att verket "inte tagit ut några övervinster på grund av vattenkraftensrelativt sett låga produktionskostnader. De låga kostnaderna har i ställetförts vidare lill konsumenterna i form av låga priser. Ett bevis för detta äroch har varit våra internationellt sett låga elpriser. Följaktligen måstedärför en avgift i linje med vad kommittén föreslår i sin helhet föras vidareoch las ul av våra kunder via en höjning av elpriset. Detta är också dethuvudsakliga motivet för att avvisa förslaget." TCOifrågasätter principen att återföra vinster till de regioner där varor ochtjänster produceras eftersom investeringar i l.ex. vallenkraften genomförts avfolkhushållet som helhet. "lar bestämt avstånd från all vissa åtgärder föreslås finansieras genom en höjning av skatten på äldre vattenkraft med /kWh. Mot bakgmnd av vad som föreslås i regeringens proposition 1989/90:50 om inkomstskatten för m.m. finner vi del mera motiverat att nuvarande beskattning av el från äldre vattenkraftverk slo- 401 26 1989/90 1 saml Nr 76 "El 90-utredningen anser alt det vore obetänksamt att räkna med ett Prop.1989/90:76 utrymme med "övervinster" från vattenkraften innan dessafrågor utretts Bilaga 2 närmare. Skellefteåkommun motsätter sig förslaget om en ensidig beskattning av vattenkraften ochmenar all om man önskar kompensera vattenkraftskom-munema bör detta ske på ettsätt som är mera rättvist ur regionalpolilisk synpunkt. Trollhättanskommun stöder principen att vattenkraftsregionema får del i vattenkraftensövervinster motsvarande /kWh. Kommunen anser emellertid att kommitténfrångått denna princip vid fördelningen av medlen. Medlen bör enligt kommuneni stället återgå lill de vattenkraftsre-gioner de urspmngligen kommit ifrån. Demedel som exempelvis kommer från Trollhätteregionen bör enligt kommunens meningåtergå till samma region för att t. ex. användas lill att stimulera endifferentiering av näringslivet i regionen. Östhammarskommun påpekar £ill utredningen inte nämnt kärnkraftsavvecklingen och anseratt del är särskilt angeläget för kommunen all energipolitikens geografiskaaspekter uppmärksammas. understryker de stora regionalpolitiskakonsekvenser avvecklandet av kämkraflen kommer att få eftersom halvaelproduktionen måste ersättas av ny produktion med kraftigt höjda elpnser. Fleraremissinstanser, bl.a. LBS, , i ,i samt Tanums, och kommuner tillslyrkerutredningens förslag lill fortsatt skattebefrielse för bioenergi. Länsstyrelseni delar utredningens uppfattning all det är viktigt attanvändningen av förnybara energikällor avsevärt ökas. Biobränslen måste enligt FolkrörelserådetHela ska leva fä en utökad användning såväl inom som utanför de områdensom får tillgång till naturgas. Biobränslen bör enligt rådets uppfattning äveni fortsättningen bli befriade från skatt. LBS menar att en positiv utvecklingav bioenergin kan ta i anspråk en del av den jordbmksmark sominte kommer att behövas för livsmedelsproduktionen. anser att förnybaraenergikällor måste öka. anser vidare allsatsningen på bioenergi inte skall begränsas till regioner som kommer all saknanaturgas utan kunna gälla i hela riket där detta är ett bra alternativ. anser att nuvarande effektiva elpro-duklionssyslem intefår raseras fiirrän de villkor som fastställdes vid folkomröstningen 1980uppfyllts. I avvaktan på alternativ, som uppfyller dessa villkor blirtillgängliga, ska nuvarande energisystem enligt folkomröstningen behållas. Ibetänkandet konstaleras all stora delar av de regionalpolitiskt priorite rade landsdelarna kommer att hamna utanför nalurgasregionen. Tillgång en till naturgas kan ha stor betydelse för den regionala utvecklingen och det hade därför enligt i varit befogat atl man i betänkandet något djupare analyserat effekterna. i understryker vikten av att de delar av landet som inte får naturgas kompenseras för detta. LRF anser att naturgasintroduktionen bör 402 begränsasi tiden och i första etappen stanna vid det väst- och sydsvenska Prop.1989/90:76 nätet saml vid all bygga ledning till . anserall natur- Bilaga 2 gasen skall införas på kommersiella gmnder vilket fårstyra nätets utbyggnad. kommun anser atl Sydöstra måsteingå i nalurgasräjongen och påpekar alt en diskussion om vindkraftens roll ienergiförsörjningen saknas i betänkandet. har invändningar mot utredningens resonemang att områden som hamnarutanför naturgasområdena skulle kompenseras därför. Priset på naturgas sätts irelation till naturgaskundemas allemativ-koslnad. All kompensera olikaindivider eller regioner för all de inte får del av vissa kommersiellaprodukter är inte rimligt i en marknadsekonomi. Vidare efterlyser verket ellresonemang från utredningens sida hur olika regioner kan bidra till denomställning av energisystemet som förestår. i länanser att statsmaktema bör ge visst stöd till naturgasens stamledningar lill deprioriterade landsdelama. Landstingeti tillslyrker förslaget om regionala riskkapilalbolag under fömtsättningatt en samordning sker med det förslag om motsvarande bolag somfinansieringsutredningen tidigare lagt fram och till vilka bl. a.utvecklingsfonderna fömtsätts vara ägare. Länsstyrelseni anser att ett arbete all åstadkomma regional- ellerlänsenergiplaner bör komma igång med statsmakternas stöd.Länsstyrelsen i tillslyrker förslaget all 50 milj. kr. avvattenkraflsmedlen avsätts för landsbygdsutveckling i . Enaktiv kulturverksamhet i en bygd eller region stärker självkänslan ochidentifikationen med den egna regionen, skapar uttrycksmedel i konst, teater,musik, dans m. m., lockar till sig nya yrkesgmpper och tillför därigenomkompetens av nytt slag. Föratt stärka det kulturella nätverket måste glesbygdens behov prioriteras så attresurssvaga glesbygdskommuner får reella möjligheter att erbjudakulturaktiviteter och ta emot professionellt kultumtbud. Föreningslivetoch studieförbunden har en viktig uppgift i det kulturella nätverket.Kulturrådet bör i sin fördelning av medel beakta regionalpolitiskt motiveradebehov. Ettutredningsarbete bör sällas igång för att utarbeta ett paket avstimulansåtgärder för fler konstnärliga yrkesutövare till . Påmånga platser är kulturmiljöer, landskap, byggnader m. m. i behov av uppmstningför all kunna levandegöras och ta emot turister. Kommittén föreslår att 5 milj.kr. anvisas till förprojeklering av tänkbara projekt. Kommittén föreslår ocksåatt länsstyrelsema skall kunna ge stöd lill sådana projekt. Åtgärdermåste vidtas för att förbättra långsiktigheten och stabiliteten i kulturvårdsföretagen. Länsstyrelsema bör gesstörre möjligheter atl finansiera kultursatsningar Prop. 1989/90:76 genom länsanslaget. Avde ökade anslagen lill kultursektom bör 50 milj. kr. avsättas för att främjakulturlivet i de regionalpolitiskt prioriterade landsdelama. Kulturensbetydelse för en regions utveckling delas av en enig remissopinion. /?/L4instämmer i kommitténs bedömning av kulturens roll för all skapa attraktivamiljöer för människor och företag i olika regioner. RAÄ tillstyrker förslagenom regionalpoliliska medel för förprojeklering till uppmstning avkulturhistoriskt och turistiskt intressanta objekt samt om finansiering avkultursatsningar via länsanslaget. För all genomföra större arbeten medrestaurering och levandegörande av viktiga kulturminnen och miljöer krävs docken betydande ökning av de ordinarie anslagen till kullurmiljösektom. Behov avmedelsökning aktualiseras också av förslaget om särskilda insatser påkulturområdet i Inlandet, Bergslagen och Sydöstra . Den av regeringen fömtskickadeförstärkningen av anslagen till kultursektorn med avserframför allt en utbyggnad och konsolidering av ett stödsystem med nationeUräckvidd. RAÄ avstyrker därför förslaget att finansiera kulturprojekt av försökskarakläri de prioriterade landsdelama med dessa medel. ser RAÄ positivt på ensådan försöksverksamhet men menar atl den bör finansieras med särskilda medel. Länsstyrelseni anser att förslagen på kulturområdet är ett utmärkt exempelpå sektorssamordning och föreslår att bildar en samrådsgmppmed företrädare för de regionalpolitiskt prioriterade länen. iStockholms län påpekar vikten av atl kulturlivet får utvecklas på regionensegna villkor så att den regionala särarten kan bibehållas och förstärkas.Bodens kommun menar atl vid diskussioner om förelagselablering ochnäringslivsutveckling har det visat sig att kulturen har kommit att spela enallt större roll. anser att regionalpoliliska insatser pådel kulturella området är myckel önskvärda. i Gotlandslän anser del vara anmärkningsvärt att kom mittén så ensidigt koncentrerar sina förslag lill ålgärder inom kulturområ det till de tre prioriterade landsdelama. påpekar alt del inte enbart är ett regionalt utan även ett nationellt intresse all bör få del av salsningama. kommun anser att salsningama även bör omfatta nuvarande stödområde C. anser all för att stödja en regional utveckling är del viktigt alt stödet till kulturbyggnader och miljöer inte huvudsakligen hamnar i större tätorter. Stöd bör även lämnas till de mindre tälortema och landsbygden. kommun anser all betänkan det har ell smalt och snävt kulturbegrepp. anser att det är angeläget att bestämmelsema för det regi(Dnalpolitiska stödet ses över i syfte all stärka kullurens ställning i den regionala planeringen. attsärskilda pengar bör avsättas för kulturprojekt och att medlen bör tas Prop.1989/90:76 från de regionalpolitiska anslagen och inte från kulturområdet. TCOvill särskilt framhålla betydelsen av studieförbundens och andrakulturorganisationers verksamhet och tillslyrker förslaget om en uppräkning avstödet lill deras verksamhet i de tre prioriterade landsdelama. Länsstyrelseni , , , och kommuner tillstyrkerkommitténs förslag om behovet av glasmuséum i Sydöstra och anser attprojektet bör ges hög prioritet vid fördelning av nya resurser som tillställskulturområdet. i län anser all möjlighetema atl utvecklaen kulturturism vid bmken i den norra delen av län på samma sätt böruppmärksammas. Flertaletremissinstanser tillslyrker kommitténs förslag all 5 milj. kr. av regionalpoliliskamedel anvisas för förprojeklering av projekt inriktade på atl levandegörakulturmiljöer, landskap, byggnader m. m. Srstöder förslaget men anser attlänsstyrelserna bör få samma möjlighet att ge stöd till projekt inriktade på nalurturism.Boverket är positivt till förslaget men anser att ell samlat stöd om 5 milj.kr.