prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — Detövergripande syftet med de flesta programmen är att stärka den europeiskaindustrins konkurrenskraft. Enav gmndtankama med EG-programmen är all stimulera lill samarbete mellanEG-ländema. Samarbetet ska bidra lik ökad efTektivitel i användningen av knappaFoU-resurser. Svensk FoU måste la hänsynlill den intemationella tekniskt-velenskapliga utvecklingen. De möjlighetertill samarbete som erbjuds inom EG-programmen bör utnyttjas för all ge bättreutdelning på svenska FoU-insatser, saml för alt ge möjligheter till påverkan påteknikutvecklingen. De kontaktnät somutvecklas inom programmen har betydelse för hur industrin utvecklas. Dekunskaper om varandra som deltagama i EG-programmen skafTar sig utgör en gmndför en rationell stmkturomvandling av såväl industri som forskningssystem inomEG-blockel. En sådan stmkturomvandling ligger i linje med strävandena attrealisera en inre marknad . Del är av strategisk betydelse för svenskindustri all den kan delta i denna process. Gemensamma standarder ochgränssnitt är inom många områden en fömtsättning för att en gemensam marknadskall kunna uppnås. Slandar-diseringsfrågor är därför en viktig del av EG:sFoU-program. , dominerat av EG och dess framlida inre marknad, är delviktigaste avsättningsområdet för svensk export. Vår industri har således ettstort intresse av all i största möjliga utsträckning delta i, och påverka, dengemensamma teknikutveckling som EG organiserar i sill ramprogram för FoU. Regeringen framhåller isin proposition om forskning vikten av alt svenska förelag och institutionerges förstärkta möjligheter all medverka i program som rörinformationsteknologi, tillämpningar av informationsteknologi i medicin ochtransport, telekommunikation, modemisering av tillverkningsindustrin,avancerade material, flygteknik, bioteknik och livsmedelsteknik. Det är ocksåviktigt all hålla en beredskap för all kunna stödja svenskt deltagande inom nyaområden som bedöms väsentliga. 1 forskningspropositionenges en mera utförlig redovisning av europeiskt FoU-samarbete. Regeringenföreslår där all 61 milj.kr. anslås för delta ändamål för /91. Sammanfattning:Under treårsperioden 1990/91-1992/93 föreslås enligt regeringens proposition omforskning anslagen F4. Europeiskt rymdsamarbete, m.m. och F6. Nationellrymdverksamhet tillsammans uppgå lill - 421 milj. kr. förbudgetård1990/91, - 437 milj. kr. för budgetåret1991/92 och - 454 milj. kr. för /93. Regeringenhar i sin proposition om forskning redovisat sina förslag beträffande denrymdverksamhet som finansieras över anslagen F4. Europeisk rymdverksamhet, m.m.och F6.Nationell rymdverksamhet. 1 propositionen framhållsatl rymdlekniken spelar en viktig roll som pådrivare av högleknologiskutveckling. Rymdprojekten är ofta av en storlek som kräver samarbete mellanflera länder. De nuvarande insatserna motiveras av forsknings-, industri-,regional- och utrikespolitiska skäl. I sina tillämpningar berör den svenskarymdverksamheten utrikes-, bistånds-, miljö-, telekommunikation-, media- ochsäkerhetspolitiken. Tyngdpunkten iverksamheten kommer att vara deltagande iolika projekt inom det europeiska rymdorganet (). Under de närmaste årenkommer en stor del av de svenska insatserna atl utnyttjas för deltagande iESA:s infrastrukturprogram som omfattar den tunga bärrakelen 5,rymdstationsprojeklet och rymdfarkosten . Avsikten är allSverige skall deltaga i dessa projekt. utökat svensktdeltagande i bidrar till att svensk rymdindustri får nya beställningar pårymdtekniskt utvecklingsarbete och rymdlekniska Regeringenbedömer all de ökade satsningar som görs kommer att medföra att den högakompelens svensk rymdindustri har kan utvecklas. BeträiTande del nationellarymdprogrammet framhålls viklen av alt även i fortsättningen salsa på områdensom fjärranalys, utveckling av rymdverksamheten i , induslriulvecklingoch rymdforskning. Det är vidare angelägetall söka öka antalet förelag som är aktiva på rymdområdet och avser att verkaför detta. Tde-X-satenilen sändes uppvåren 1989 och är nu klar all las i trafik. Ansvaret för marknadsföring avsatellitens data/videoöverföringskapacilel avses lämnas till SvenskaRymdaktiebolagel. Dataöverföringskapacileten används redan i viss utsträckningoch användningen kommer atl öka . Den främsta begränsningen förökat utnyttjande bedöms nu vara brist på markstationer för trafik viasatelliten. Satelliten har vidare tre TV-kanaler. En av dessa disponeras avNorge vilket var priset för all lösa ul de norska aktierna i (del bolagsom äger satelliten). Ienlighet med del avtal som träffades med omsamarbete vid genomförande av Tde-X-projeklel, skall ha rätt till avdet belopp som tillskiftas vid en likvidation av NSAB. Förhandlingarpågår nu med syfte alt klarlägga hur skall kompenseras för sinarättigheter enligt avtalet av . Prop.1989/90: 5.3 Styrelsen för teknisk utveckling Sammanfattning;/91-1992/93 föreslås enligt regeringens proposition omforskning lill anslaget Fl. Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling - 818,8 milj.kr. förbudgetård1990/91, - 800,8 milj.kr. för budgetåret1991/92 och - 768,8 milj.kr. förbudgetård1992/93. Prioriteradeteknikområden är enligt förslaget informationsteknik, materialteknik,verkstadsteknik, bioteknik och biomedicinsk teknik samt miljöteknik. Regeringen har tidigare isin proposition om forskning (prop. 1989/90:90) redogjort för sina förslagbeträflTande verksamheten vid STU. Förslagen gäller dels den totalaomfattningen av STU:s verksamhet /91 - 1992/93 ochdds inriktningen av två av STU:s tre program. Dessa två program, betecknade Nykunskap och Ny teknik, avser stöd lill riktad grundforskning resp. tillämpadforskning. Båda programmen är således inriktade på stöd lil\ forskning inomdet tekniska området. Jag avser nu atl förstlämna en kort redogörelse för de av regeringen framlagda förslagen inom STU:sbåda program Ny kunskap och Ny teknik. Därefter övergår jag till att framläggaförslag beträffande inriktningen av STU:s program Nya produkter. Detta programavser stöd till teknisk utveckling. Stödet går antingen till finansiering avspecifika utvecklings- projekt av olika slageller till ålgärder för att stimulera teknisk kreativitet Prop. 1989/90:88och all underlätta utvecklingen av produktidéer lill kommersiellt bärkraftigainnovationer. 5.3.1STU:s program Ny kunskap och Ny teknik Jagredogör nu för regeringens förslag beträflTande innehållet i de båda programmenNy kunskap och Ny teknik såsom de presenteras i propositionen om forskning. Inomprogrammet Ny kunskap sker insatserna i form av långsiktiga s. k. ramprogramför kunskapsutveckling samt inom enskilda projekt. Ramprogrammen har vanligenen varaktighet av en eller flera treårsperioder. Under /91planeras bl. a. följande satsningar. Inomdel materialtekniska området bör satsningar göras på bl. a.hög-lemperalur-supraledare, polymerkemi och -fysik saml nya induslrimelal-ler.Satsningarna på högskoleforskning som rör informationsteknikens användning inomverkstadsindustrin bör fullföljas och vidareutvecklas. Regeringen anser alt densnabba utvecklingen inom mikroelektroniken bör föranleda omorienteringar avramprogram bl.a. för utveckling och tillverkning av nya halvledare liksom förkomponenllillverkning. Inom systemtekniken bör flera ramprogram genomföras. Ettexempel är Män-niskor-Data-Teknik-Arbelsliv (MDA) som genomförs i samverkan medarbetsmiljöfonden. På del biotekniska området föreslår regeringen all två nyaramprogram för studium av proteiners uppbyggnad och tillkomst genomförs. Inomprocesstekniken bör nysatsningar göras på del ylkemiska området och inomträtekniken bör satsningarna på trä och fukt fullföljas. ProgrammetNy teknik utgörs till hälften av kollekliv forskning medan resterande delbestår av s.k. insatsområden saml enskilda projekt. insatsområde innehållerett antal sammanhängande projekt inom ett teknikområde. Flera samverkandeaktörer svarar för genomförandet under en begränsad tidsrymd, vanligen tre . Blandnya insatsområden som regeringen anser bör startas kan på det maleriallekniskaområdet nämnas teknik för tillverkning och användning av pulvermaterial iverkstadsindustrin. Ett nytt insatsområde som bör genomföras inom miljöteknikenär Styrning av reningsverk vilket bl.a. bygger på senare års landvinningar inominformationsteknologin. Inom verkstadstekniken bör tre satsningar avseendeinformationsteknikens till-lämpningar i aulomatisering av produktionenmodifieras och genomföras som insatsområden. Vidare planeras bl.a. etl nyttinsatsområde benämnt Informationsteknik inom tjänsteproduktion för all utvecklayrkesskicklighet och produktivitet (ITYP). Detta bör genomföras undermedverkan av både privat och ofTentlig sektor. Nya biotekniksatsningar börgöras på bl.a. läkemedel, vaccin och andra medel mot HIV. InsatsområdetGruv-leknik 2 000 på del processtekniska området bör fortsätta ytterligareminst . Inomområdet träteknik bör STU utreda aktuella FoU-behov så att insatserna kanförstärkas under /93. Föratt stimulera och underlätta etl systematiskt kvalitetsutvecklingsar- 96 bete i alla delar av delsvenska samhället föreslår regeringen inrättande av etl kollektivforskningsinslitutför kvalitetsutveckling. 5.3.2STU:s program Nya produkter Mittförslag: Inom programmet Nya produkter föreslås ökade satsningar påproduktutveckling där resursema koncentreras mol ett mer heltäckande stöd lillett mindre antal projekt och på innova-lionsfrämjande ålgärder där särskilduppmärksamhet ägnas ål infrastmkturfrågor, speciellt lokalarådgivningsfunktioner, och vissa utbildningsfrågor. Särskildaöversyner görs av villkorslånen och behovet av ålgärder för all utvecklingsprojekti ökad omfattning ska kunna nyttiggöras. Bakgrundoch underlag för mitt förslag: Jag redogör först för bakgmnd och underlag förmilt förslag vad avser STU:s stöd lill utvecklingsprojekt av olika slag. Enligtriksdagsbeslut (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr. 379) harindustridepartementet disponerat medel för all främja teknikupphandling ochunderleverantörsutveckling under budgetåren 1984/85 1986/87. Tiden förgenomförandel har förlängts och verksamheten avslutas under innevarande budgetår.Medlen har använts för förstudier av drygt 50 förslag till projekt förteknikupphandling. Verksamheten har utvärderats. 1 utvärderingen konstalerasall slödel har bidragit till all ell antal utvecklande relationer mellanupphandlare och leverantörer blivit etablerade. Målsättningen har därmeduppfylks. Inom landslingsseklomstöds leknikupphandlingsprojeklen av den av STU och landstingsförbundet för Teknikupphandling och Produktutveckling (LFTP). Förnärvarande pågår ca 30 projekt där LFTP har engagerat sig. Dessutom pågår inomSTU:s samverkan med den kommunala sektom ell 20-lal projekt med primärkommunersom avnämare. Erfarenhetema av verksamheten är goda och STU anser att del finnsbehov av fortsatta leknikupphandlingsinsatser för all få fram nya produktereller system som bättre svarar mot användamas behov och krav än de som finnstillgängliga på marknaden. STU medverkar också vid teknikupphandling för atllösa problem för t.ex. en viss yrkesgmpp, äldre eller rördsehandikappade. Delrådande systemet med villkorlig återbelalningsskyldighet av stöd lillproduktutveckling har i flera fall visat sig ha en ogynnsam eflFekl påutvecklingen av etl projekt genom all den ekonomiska gmndbdastningen blir förstor. Finansieringsulredningen har föreslagit att systemet avskaffas ochersätts med bidrag. STU har förordat en översyn av reglema för villkorslånen. Jagövergår nu lill alt redogöra för bakgmnd och underlag för milt förslagbeträffande innovationsfrämjande åtgärder. Regeringenuppdrog ål STU att tillkalla en 7 1989/90. 1 saml Nr 88 projektgmppför behandling av vissa innovalionsfrågor. Speciellt gällde uppdraget altidentifiera de främsta hindren för en uppfinning all nå från idé lill marknadsamt atl föreslå ålgärder för all undanröja hindren. Projektgmppens rapportpresenterades . Deninnehåller förslag inom tre områden detstatliga stödets fördelning i utvecklingsprojekt samt riskkapitalförsöijning Vad avserinfrastmkturfrågor föreslås en utbyggnad av ell helst rikstäckande nät avlokala rådgivare vilka ska kunna ge service lill uppfinnare och småföretagare.Rådgivaren ska kunna göra en första värdering av en uppfinning, kunna anvisavägar för kompletterande kunskapsin-hämlning saml förmedla kontakter medförelag, utvecklingsfonder m.fl. Vidare föreslås enförstärkning av de regionala resursema genom all STU och patentverkel någradagar håller sex lill sju regionala kontor öppna. Dessutomföreslås all ell ökat ansvar för rådgivning, nätverksbyggande ochprojektbedömning läggs på utvecklingsfondema. STU:skompetens föreslås kompletterad genom att en teknisk kommersiell resursgmppinrättas. Dessutomföreslås all STU ska kunna salsa medel i senare delar av innovalionsprocessen,dvs. efler det s.k. prololypsladiel. STU:s totala ram för projektstöd föreslåshöjd med 50milj.kr. och rapporten förordar vidare all ålgärder vidtages föratt göra riskkapital tillgängligt i olika former. Slutligenkonstateras alt en analys bör göras av det utbildningsutbud som finns föruppfinnare. Denna analys föreslås göras av STU i samråd med berörda myndigheteroch organisationer. Projektgmppen bedömer altSTU:s satsningar på ovanslående typ av verksamheter bör öka från nuvarande ca130 milj. kr. Rapporten harremissbehandlats tillsammans med STU:s anslagsframställning. De som yttrat sigöver rapporten anser i stort att vissa ökade insatser på området är påkallade.Detta gäller särskilt ålgärder för atl stärka infrastmkturen på området. Enframställan har inkommit till industridepartementet från utvecklingsfondema iBlekinge, Golland, , och saml SvenskaIngenjörssamfundet avseende etablerande av ett centmm föruppfinningsutbildning vid i . I skrivelsen ansöks om etlbidrag med /år lill en utbildningslinje i"Fömyelseleknik". Den treårigaförsöksverksamheten vid () avslutas vidutgången av /90. Verksamheten har inneburit all SUF erhållit 3milj. byggaupp och vidmakthålla etl nät av lokala och regionala rådgivare, geinformationsservice lill lokala idé- och uppfinnarföreningar. genomföra projekt som främjar uppfinnandel i samhället. Resultaten av försöksverksamhetenvisar all systemet med lokala rådgivare har slagit myckel väl ul. Ett 15-lalrådgivare finns etablerade i landet. Som en del iförsöksverksamheten har ingått medel för atl upprätthålla SUF:s allmännyttigaverksamhet. Föreningen har i skrivelsehemställt om medel för innovations-främjande verksamhet. SUF har bl.a. iskrivelsen lämnat en oflFert på utbyggnad av systemet med lokala rådgivare. Mananför också all SUF arbetar som ideell allmännyttig förening för att främjauppfinnandel och öka industrins möjligheter all nyttiggöra uppfinningar genomall bl.a. utveckla sin informationsverksamhet och sill samarbete med lokalaföreningar och nätverk. Dessutom avser SUF upprätthålla en sådan kompelens inomområdet att föreningen kan fungera som en expertresurs för genomförande avolika aktiviteter på innovalionsområdel. () har i skrivelse tik industridepartementet hemställt om vissaålgärder för att förbättra leknikfö-rädlingsprocessen. Det finns ca 20företag som arbetar med teknikförädling i , dvs. ålgärder för atl ellutvecklingsprojekt lättare ska kunna kommersialiseras. Flera av dessa förelaghar vid olika tillfällen erhållit mindre belopp i STU-stöd. 1årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 10) redogjorde chefen förutbildningsdepartementet för Svenska språknämndens utredning om svenskaspråket och dalom saml för utredningens remissbehandling. Etlav utredningens förslag innebär all Tekniska nomenklaturcenlra-len (TNC)föreslås vara huvudman för en engdsk-svensk dalaordbok samt för inrättandet aven dalabas med lermbank tik vilken en permanent dalalerminologisk kommittéskall knytas. Delegationenför samordning av havsresursverksamhelen (DSH) har i rapporten på 90-talel bl.a. föreslagit en rad åtgärder för attstärka den havstekniska forskningen. DSH föreslår bl.a. atl STU åter aktiverarsina insatser inom havslekniken, i första hand lill stöd för den långsikligauppbyggnaden av kompelens genom institutionen forskning och för prövning av nyaleknikidéer ur sådan forskning. Rapporten har remissbehandlats. Fleraremissinstanser stöder delegationens förslag lill förstärkningar av denhavslekniska forskningen. Skälen för mitt förslag:Programmet Nya produkter syftar lill en breddning av industribasen inom nyaprodukt- och teknikområden genom all stimulera tillkomsten av nyateknikbaserade aflTärsverksam-heler. Uppkomsten av kommersiellthållbara projektidéer påverkas av många faktorer utöver tekniska framsteg. Delär därför mindre lämpligt all i förväg låsa fördelningen av medel inomprogrammet Nya produkter tik särskilda teknikområden. Jagredogör nu först för skälen lill mitt förslag vad avser STU:s stöd lill olikautvecklingsprojekt. Förproduktutveckling har särskilda möjligheter skapats på några områden genomSTU:s tidigare insatser på program för kunskapsuppbyggnad, främst inominformationsteknik, bioteknik och biomedicinsk teknik. Inom programmet Nyaprodukter bör en koncentration av utvecklingsstödet lill ett mindre antalprojekt genomföras. Del har visat sig angeläget att de projekt som erhållerutvecklingsmedel ges ell mera fullständigt stöd som inkluderar rådgivning ochkonlaktarbete gentemot efterföljande finansiärer. Utvecklingsprojekt bör ocksåbli föremål för granskning vad gäller miljöpåverkan av såväl processer somprodukter. /91 beräknar jag en ökning med 5 milj. kr. av insatserna förproduktutveckling. STUbör /91-1992/93 ha ett fortsall stort ansvar förleknikupphandlingsfrågor. Jag anser vidare all STU därvid bör övervägamöjlighetema att i ökad omfattning använda sig av förstudier. av medlen under programmet avser arbelslagarinili-erade projekt(ATIP). Detta innebär en i stort oförändrad verksamhets-nivå. Industrin bidrarmed av finansieringen. Jag har erfarit all STUtänker utreda frågan om villkorslån och komma med förslag till ett modifieratsystem. Avvägning måste göras mellan risken atl en ackumuleradåterbelalningsskyldighet gör etl projekt kommersiellt ointressant och kravetatl lyckade projekt i princip bör medföra återbelalningsskyldighet. Del ärdessutom viktigt att sälla kostnadema för administrationen av.återbetalningarnai relation lill de utbetalade stödens storlek. Jagbedömer alt STU bör kunna genomföra denna utredning under /91. Jagövergår nu lill all utveckla skälen lill milt förslag beträflFandeinnovationsfrämjande ålgärder. Vadavser rapporten delar jag uppfattningenall salsningama på del - infrastmkturella området behöver förstärkas. Även STUhar i sin anslagsframställning föreslagit ökade satsningar på bl.a. regionalakontaktnät och på vissa typer av teknikcentra. Jag anser atl de av STUföreslagna ökningama om sammanlagt 10 milj. kr. är väl motiverade. Jaghar tidigare (avsnitt 4) redogjort för mitt förslag all utse s.k.leknikkonsuller och att STU och SIND bör ha ansvaret för all dessa erhållerlämplig utbildning. Del är viktigt att, fömtom personer vid de regionalautvecklingsfondema, exempelvis lokala näringslivssekrelera-re m. fl. Denförsöksverksamhet vid som inleddes budgetåret1987/88 bör ytterligare förslärkas något. Jag föreslår nu all ett nytt treårigtprogram som beslår av två delar lar vid. Föreningen bör erhåka ell årligtbasstöd om 2 milj. kr. För verksamhet avseende lokala rådgivare bör ell belopppå 3 milj. kr. ankommapå regeringen all utfärda de närmare föreskrifterna för medlens användning. Dåjag erfarit att även STU kommer att engagera sig i ell liknandenätverksbyggande finner jag del angeläget all STU och SUF samordnar sinainsatser på området så att de kompletterar varandra. Vad avser etablerande avregionala kontor för STU och patentverket har jag erfarit att denna processredan inletts av myndigheterna själva. Jag ser med intresse på den vidareutvecklingen. Jaganser all förslaget om inrättande av en teknisk kommersiell resursgrupp böröverlåtas till STU att besluta om. Del finns ett visstutbud av utbildning för uppfinnare. Jag har funnit all det finns anledning allkartlägga behovet av olika former av sådan utbildning och överväga ev.ålgärder. Jag avser att senare föreslå regeringen att uppdra åt STU all isamråd med SIND kartlägga målgmpperna, fastställa behovet samt bedömakostnaderna och ge förslag lill finansiering. Närmast anser jag dock attden föreslagna utbildningen vid Grims-lövs folkhögskola bör genomföras som etltreårigt försöksprojekt. Med hänsyn till att denna utbildning är att betraktasom uppdragsutbildning, bör den anordnas i enlighet med de regler som anges iförordningen (1986:117) om uppdragsutbildning vid folkhögskolor. Utbildningeningår således inte i folkhögskolans reguljära kursutbud. 1 denna fråga har jagsamrått med statsrådet . Jagfömtsätter all STU och SIND kan från sina resp. anslag gemensamt finansieraverksamheten i avvaktan på all de anslagssökande parterna ordnar enpermanent finansiering av utbildningen. I den utvecklingsprocesssom syftar lill kommersialisering av uppfinningar är en fömtsättning för atten uppfinning ska kunna bli en säljbar produkt atl prototypen förädlas. Meddetta avses här insatser för exempelvis design, dokumentation och testning.STU har ell ansvar för atl projekt som erhåller STU-stöd, eflerutvecklingsfasen kan attrahera nya investerare. Jaganser all en översyn av delta område är motiverad och avser föreslå atlregeringen ger i uppdrag till STU att: kartläggabehovet av tekniskt kommersiellt förädlingsarbete, undersökaanvändbara metoder för sådant arbete, geförslag till var gränsen för STU:s engagemang i projekt bör dras, medledning av dessa resultat ge förslag lill hur statligt stöd till teknisktkommersiellt förädlingsarbele och exploatering av ny teknik kan effektiviserasvarvid STU bör undersöka möjligheterna all samverka med SIND ochIndustrifonden, lämnaförslag till tänkbara utbildningsinsatser för personer verksamma inom området. Jaghar inte funnit skäl för all prioritera insatser inom havslekniken. Enskildaleknikulvecklingsprojekl kan som tidigare erhålla stöd inom ramen för STU:sordinarie verksamhet. Detbör dock understrykas alt insatser som bl.a. STU gör inom olika teknik- ochmaterialområden kan ha betydelse för utvecklingen inom havstekniken. STU ansvarar vidare förstöd lill tekniskt utvecklingsarbete saml övriga frågor rörandeinformationsförsörjning som faller inom STU:s verksamhetsområde. Jag har förinformationsförsörjning beräknat 5,7 milj. kr. för de insatser som faller inomindustridepartementets ansvarsområde. Dessa medel avser bl. a. stöd lillforskning (2 milj. all fördelas av forskningsrådsnämnden. Vidare beräknasmedel för bidrag lill Tekniska litteratursällskapet och Tekniskanomenklalurcenlralen (TNC). Del ankommer på regeringen all besluta om dennärmare fördelningen av medlen. Särskilda medel harberäknats för att ge TNC möjlighet att göra en förstudie om inriktning,organisation och finansiering av en engelsksvensk dataordbok. Minbedömning: Industrifonden bör fortsätta all prioritera teknikupphandlings- ochunderleveranlörsprojekt samt EUREKA-samarbete och vidare ägna målgmppernanyetablerade teknikföretag och mindre företag särskild uppmärksamhet. Dessutombör fonden försöka utveckla underleveranlörsförelag ytterligare. Möjligheterna atti samarbete med banker utöka den etablerade garanliformen för all skapafinansiella paketlösningar studeras. Bakgrund: Fonden förindustriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) inrättades den Ijuli 1979(prop. 1978/79:123 bil. 1, NU 59, rskr. Syftet var att möjliggörastatligt stöd i de utvecklingsskeden som nära föregår kommersialisering avprojekt som kombinerar hög risk med hög intäktspotential. Verksamheten regleras iförordningen (1979:630) om stöd genom Fonden för industrielltutvecklingsarbete (omtryckt 1980:470, ändrad senast 1987:587). Fondenfinansierar främst sådana projekt där betydande tekniska och marknadsmässigarisker kan kvarstå även sedan projekten har passerat de utvecklingsstadier därstöd från STU kan komma i fråga.