prop · GD0345 · 1989-12-31 00:00:00 — Verket räknar med att genom egna dispositioner kunna Skr. finansiera insatser om . Livsmedelsverketkommer också att ha särskilda kostnader för rekrytering av ny personal ienlighet med statsmakternas beslut. Kostnaderna kan komma att uppgå till 600000kr. för /90. Övergångsrutinernaför fömtsätter att kommunerna före utgången av harerforderligt underlag för övergångsarbelet. Följande underlag kan komma ifrågautöver den information som tidigare omnämnts. Enregeringsförordning om avgifter, en omarbetad kontrollkungörelse från livsmedelsverket och vissa ändringar i verkets allmänna lillämp- ningskungörelse. Allmännaråd eller motsvarande från livsmedelsverket som bl. a. klar lägger hur tillsynsobjekten skall klassificeras och vilka kostnader hos tillsynsmyndigheterna som avgifterna skall täcka. avser att utarbeta underlag för övergångsarbetet. Ver ket vill dock påpeka all dessa extra insatser måste planeras in i en redan alltför ansträngd situation. Livsmedelsverketplanerar för verksamhet i enlighet med beslutet om skärptlivsmedelskontroll. Således kommer verket som tidigare nämnts att under höstensöka personal till flera nya tjänster som inrättas . Livsmedelsverketförutsätter att den anslagna medelsramen för /90 fåröverskridas om statsmakterna väljer att införa det förändrade avgiftssystemetvid en senare tidpunkt än den föreslagna. Också till följd av de föreslagnasärskilda rutinerna för , som innebär att kommunernas vidareföring avmedel till livsmedelsverket sker först , kommer verket att behövaöverskrida anslaget /90. Medstöd av det anförda får livsmedelsverket hemställa dels atl förslaget till avgiftssystemremissbehandlas, dels alt den för /90 anvisade medelsramen fåröverskridas i den utsträckning avgiftsmedel inte är tillgängliga. Bilaga 2 Skr. ,... . 1989/90:45 RRV diarienr. Förslag till utformning av nytt avgiftssystem i sambandmed utökad livsmedelskontroll Regeringenuppdrog åt () att i samråd medriksrevisionsverket (RRV) lämna förslag till nytt avgiftssystem inomlivsmedelskontrollen. Den av SLV tillsatta projektgruppen påbörjade sitt arbetei januari. RRV, som haft tillfälle att löpande följa arbetet, har under handlämnat synpunkter på framtagna rapportutkast. Enobligatorisk årlig avgift föreslås tas ut av samtliga objekt, som sysslar medlivsmedelshantering. Avgiften skall till största delen användas till att bekostakommunernas provtagningar och undersökningar. Dessutom skall den årligaavgiften också finansiera vissa kostnader vid SLV. Satsningar på miljösidantillsammans med begränsad tillgång på kvalificerad personal, främstlivsmedelstekniker, gör att det är osannolikt att en utökad livsmedelskontrollsom motsvarar avgiftsuttaget kan genomföras . Ett ökatavgiftsuttag enligt förslaget det rör sig nästan om en tredubbling avkontrollresurserna innebär därför en form av beskattning. RRVanser det vara en brist att avgiftssystemet inte utgör ett styrmedel i fråga omomfattningen av livsmedelskontrollen. I de fortsatta övervägandena bör mandärför diskutera lämpligheten av att låta ökningen av avgiftsuttaget i högregrad motsvara gjorda arbetsinsatser. Det behöver även tydliggöras vilkakostnader som innefattas i begreppet provtagningar och undersökningar somavgiften skall täcka. Mot bakgrund av bl. a.osäkerheten vad gäller de beräkningar som ligger till gmnd för delsavgiftsbeloppen, dels avgiftsuttagets storlek bör en uppföljning ochutvärdering av det nya avgiftssystemet ske så snart som tillräcklig erfarenhetvunnits. En möjlighet kan vara att låta uppgifter från den kommunalaförvaltningsrevisionen ligga till grund för uppföljningen. RRVvill understryka det angelägna i att såväl gruppindelning som respektiveavgiftsbelopp omprövas. Besluti detta ärende har fatlats av riksrevisionsdirektören inärvaro av avdelningsdirektören och byrådirektören ,föredragande. 1989/90:45 STATENS LIVSMEDELSVERK Projektgruppen för nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollen Rapport om nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollen Regeringenuppdrog åt att i samråd med riksrevisionsverkellämna förslag till nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollen. Enav livsmedelsverket tillsatt projektgmpp har utrett de frågor som avsesbehandlas i livsmedelsverkets förslag. Projektgruppenfår härmed överlämna sin rapport. Tillrapporten har fogats ett särskilt yttrande av kommunsidans representanter iprojektgruppen. Förslagtill förordning om årlig avgift för finansiering av livsmedelstillsyn I Inledning 1 Utredningensutgångspunkter och genomförande 1.1 Regeringensuppdrag till livsmedelsverket II Projektgruppens överväganden och förslag 3.1 Den sammanlagda åriigakontrollavgiften 3.2 Gmppinddning och beräkning avavgifter 3.2.3 Beräkning av avgifter 3.2.4 Kostnadsfördelning mellan deolika grupperna 4 Avgift när livsmedelslokal godkänns 5 Avgift när kontrollprogramfastställs 6 Uppbörd av den årligakontrollavgiften och överföring av medel från kommunerna till livsmedelsverket 7 Rutiner vid övergången till detnya avgiftssystemet 1989/90:45 Utgångspunkter för förslagen Riksdagenbeslutade om skärpt livsmedelskontroll. Beslutet innebär bl. a. attett nytt finansiermgssystem införs. Regeringen har uppdragit åtlivsmedelsverket att i samråd med lämna förslag om hur ettnytt syslem i fråga om årlig kontrollavgift, godkännande av livsmedelslokal ochfastställande av kontrollprogram bör utformas. Förslagen skall utformas medbeaktande av vad som anförs i regeringens proposition 1988/89:68 om livsmedelskontrolloch jordbmksutskottels betänkande JoU 1988/89:14 om Ii vsmeddskontroll. Ifråga om den årliga kontrollavgiften anförs i propositionen atl denna böranpassas efter kontrollbehovet och undersökningskostnaden. Arten av processeroch produkter i en anläggning bör tillmätas stor betydelse när avgiftenbestäms. Uppbörden av den årliga avgiften bör skötas av kommunerna. Avgiftenskall lill största delen användas för alt bekosta kommunernas provtagningaroch undersökningar. Avgiften skall också användas för att finansieraförstärkningen av livsmedelskontrollen på central nivå. Detta fömtsätter enöverföring av erforderliga medel från kommunerna till livsmedelsverket. Deårliga avgifterna bör sättas så att de tillsammans uppgår till ca 60 milj. krper år. Detta motsvarar det uttag som är möjligt. Av beloppet bör 9 milj.kr motsvarande av den beräknade sammanlagda avgiftssumman överförastill livsmedelsverket. Jordbruksutskottethar ingen erinran mot själva grundprincipen att den offentligalivsmedelskontrollen till viss del skall finansieras genom en avgift som erläggsav livsmedelsföretagen. Utskottet förordar att regeringen återkommer tillriksdagen med en särskild redovisning om avgiftssystemets utformning ocheffekter. Vid regeringens fortsatta överväganden bör synpunkterna i de motionersom är aktuella kunna prövas. Det gäller bl. a. vad som i motionerna anförs omuppbördsfrågorna, kontrollarbetets omfattning i förhållande lill avgifisskyldigheten,samspelet mellan kommunerna och livsmedelsverket samt avgiftssystemetseffekter för olika typer av företag. 1propositionen anförs också att avgifterna för godkännande av livsmedelslokaloch fastställande av kontrollprogram bör bestämmas enligt samma principer somskall gälla för den årliga avgiften. Den sammanlagda årliga kontrollavgiften Densammanlagda åriiga kontrollavgiften bör enligt projektgmppen räknas upp från60 milj. kr till 81 milj. kr av följande skäl. Summan 60 milj. kr är beräknadi det kostnadsläge som rådde . En uppräkning av kostnadsökningen efter denna tidpunkt bör göras med 6 milj. kr. I det nya systemet kommer kommunema sannolikt inte att som kunna debitera företagen för moms. En kompensation för detta innebär en ökning med 10 milj. kr. Årsavgiften bör också täcka 16 tillsynsmyndighetenskostnader för kontrollprogram med beräknade 5 Skr. Gruppindelning och beräkning av avgifter Projektgruppenanser att företagen liksom bör delas in i grupper. De nuvarandegrupperna är uppbyggda med utgångspunkt i en hygienisk riskbedömning. Ifortsättningen bör emellertid en bedömning med utgångspunkt både i hygien ochredlighet ligga lill grund för indelningen. Verksamhetens komplexitet i dessaavseenden bör vara styrande. Dengeografiska spridningen av livsmedelsföretagens produkter har stor betydelsevid riskbedömningen. En indelning av grupperna bör göras i klasser och grundasig på företagens omsättning och i vissa fall årsarbetskraft. Denobligatoriska egentillsynen får störst omfattning inom den industriellatillverkningen. Detta får betydelse för behovet av insatser från tillsynsmyndighetenssida. Förslaget innebär därför att den årliga avgiften inte differentierasmellan olika gmpper i den utsträckning som hade blivit fallet utan obligatoriskegentillsyn. Avgifter för godkännande och kontrollprogram Avgifternaför godkännande och kontrollprogram sätts enligt förslaget i relation tillårsavgiften. Uppbörden av den årliga avgiften och överföringen av medelfrån kommunerna till livsmedelsverket Ettsystem för kommunernas uppbörd och vidareföringen av vissa medel till livsmedelsverkethar utarbetats av extern konsult. bifogas som bilaga 5.Projektgruppen ansluter sig till de förslag som förs fram i rapporten. föreslås en särskild ordning med senardäggning av vissaåtgärder. Projektgruppen bedömer att betydande informationsinsatser frånseptember 1989 är en fömtsättning för ett genomförande av det nya systemetredan år 1990. 2 1989/90. 1989/90:45 Förslag till Förordning om årlig avgift för finansiering av livsmedelstillsyn. 1 § Vid hantering av livsmedel enligtlivsmedelslagen (1971:511) utgår en obligatorisk årlig avgift enligt vad somföreskrivs i denna förordning. 2 § Avgiften skall i fråga ommiljö- och hälsoskyddsnämndernas tillsyn användas för provtagning ochundersökning. Avgiften skall differentieras med hänsyn till hanteringenskontrollbehov och undersökningskostnad. 3 § Tillsynsmyndighetenfastställer i ett särskilt beslut i vilken avgiftsklass som hanteringen skallinplaceras. Beslutet skall beräknas med utgångspunkt i närmast föregående årsförhållanden. 4 § Avgiften utgår från och meddet kalenderår som följer efter det att hanteringen påbörjats. Om hanteringenskontrollbehov ändras på så sätt att den skall placeras i en annan avgiflsklassskall ny avgift tillämpas från och med påföljande kalenderår. Avgiftsskyldighetenupphör från och med det kalenderår som följer efter det att hanteringenupphört. 5 § Avgiften skall före marsmånads utgång erläggas till den myndighet som svarar för tillsynen av denaktuella hanteringen. 6 § Avgiften skall erläggas avden vars verksamhet är föremål för tillsyn vid kalenderårets ingång. 7 § Beslut om avgift får meddelasutan att underrättelse enligt 17 § första stycket förvaltningslagen (1986:223)har skett. Om sådan underrättelse inte har skett, skall den myndighet som harmeddelat beslutet ompröva detta på begäran av den avgiftsskyldige. 8 § beslutenligt denna förordning skall gälla ortie-delbart även om det överklagas. 9 § Beslut om betalning avavgiften får verkställas enligt utsökningsbalken. 10 § På avgift, som inte betalatsinom föreskriven tid skall ränta utgå enligt vad som anges i 6§ räntelagen(1975:635). 11 § Kommunen skall färeapril månads utgång till livsmedelsverket betala in av de avgifter somkommunen uppbär enligt denna förordning. 12 § meddelarföreskrifter om avgiftens storlek samt om närmare verkställighet av denna förordning. Dennaförordning träder i kraft den . 1 fråga om 5 och 11 §§ gällerföljande för . Inbetalning enligt 5§ skall ske före juni månads utgång.Inbetalning enligt 11 § skall ske före juli månads utgång. I Inledning Skr. 1 Utredningens utgångspunkter och genomförande 1.1 Regeringens uppdrag tilllivsmedelsverket Regeringensproposition 1988/89:68 om livsmedelskontroll förelades den 12januari 1989.1 skrivelse , rskr 1988/89:263, har riksdagenstalman med överlämnande av jordbmksutskottels belänkande JoU 1988/89:14 omlivsmedelskontroll anmält att bifallit utskottetshemställan. Regeringenuppdrog åt livsmedelsverket alt i samråd med riksrevisionsverketutarbeta ett förslag om hur ett nytt system i fråga om årlig kontrollavgift,godkännande av livsmedelslokal och fastställande av kontrollprogram börutformas (bilaga 1). Förslaget skall utarbetas med beaktande av vad som anförsi propositionen och jordbmksutskottels belänkande samt redovisas tillregeringen . 1propositionen anför chefen för jordbmksdepartementel bl.a. följande. Detnuvarande avgiftssystemets konstmktion innebär alt kommunerna för provtagningoch undersökning endast kan tå ut ett bestämt årligt belopp för varje enskiltföretag. Detta förhållande påverkar också kontrollens inriktning. Eftersom dekemiska analyser som krävs för kontroll av redligheten är betydligt dyrare änhygienkontrollens mikrobiologiska analyser tenderar kommunerna att inrikta sinkontroll mot just hygienövervakning. Vidare motverkar det nuvarandeavgiftssystemet att tillsynen inriktas mot företag eller branscher som av olikaskäl borde omfattas av en mera intensiv kontroll. Att kommunerna i så låg gradhar utnyttjat kontrollkungörelsens totala avgiftstak kan alltså lill stor delförklaras av det sätt på vilket avgiftssystemet är utformat. Enannan finansieringsform som medger en förstärkt livsmedelskontroll och ökarförutsättningarna att utföra redlighetsundersökningar bör enligt min meningväljas för framtiden. Möjligheten att utföra projektinriktade kontroller istörre omfattning än är också beroende av en ändrad finansieringsform. föreslår jag att en obligatorisk årlig livsmedelskon trollavgift införs. Ett sådant system innebär att även dyrare kemiska analy ser kan utföras och att omprioriteringar kan göras i kontrollen, bl. a. på så sätt att insatserna i enskilda företag kan varieras från tid till annan. Resurser kan med andra ord styras till områden med störst konlrollbehov. Utredningen har föreslagit all den årliga avgiften bör differentieras med hänsyn till bransch och antal anställda vid anläggningen. Branscherna föreslås bli sammanförda i ett fåtal grupper. Denna grova inddningsgmnd är densamma som används . Jag är av en annan åsikt än utredningen i den här frågan. Det kan inte vara rimligt att en anläggning med många anställda men med enkla och okomplicerade produktionsprocesser och produkter skall betala en högre avgift än en anläggning med ett färre antal anställda men med stora produktionsvolymer, komplicerade processystem 19 och sammansatta produkter.Avgiften bör anpassas efter kontrollbehovet Skr. Det måste fömtsättas att kontrollen av den /90:45 senare anläggningen oftaär mer krävande och att produktionen i den anläggningen kan innebäraen större riskkälla för konsumenterna. processer och produkter ien anläggning bör därför enligt min mening tillmätas större betydelsenär avgiften bestäms än utredningen ansett. anser jag att en avgift också bör tas ut när livsmedelslokal godkännsoch när kontrollprogram fastställs. Avgiftema bör bestämmas enligt sammaprinciper som skall gälla för den årliga avgiften. Uppbördenav den årliga avgiften bör som utredningen föreslår skötas av kommunerna.Avgiften skall till största delen användas för att bekosta kommunernasprovlagningar och undersökningar. Utredningen har också föreslagit att denårliga avgiften även skall användas för att finansiera förstärkningen avlivsmedelskontrollen på central och regional nivå. Detta förutsätter att enöverföring av medel sker mellan kommun och stat. Enligt mitt förslag kommerytterligare livsmedelstekniker att placeras vid livsmedelsverket och inte somutredningen föreslagit vid länsstyrelserna. En överföring av erforderligaavgiftsmedel bör ske från kommunerna till livsmedelsverket för att finansierateknikernas verksamhet. Likaså bör en överföring av avgiftsmedel ske för atttäcka vissa kostnader för bl.a. livsmedelsverkets rådgivning till kommunema ochsamordning av den offentliga livsmedelskontrollen, centralalaboratorieuppgifter och metodutveckling. Kostnaderna är hänförliga lillinsatser som utgör underlag för avgiftsbeläggningen. Jagkommer att föreslå regeringen att livsmedelsverket får i uppdrag att i samrådmed RRV utarbeta ett fi3rslag till hur avgiftssystemet närmare skall utformas.Det är angeläget alt verkets förslag föreligger i sådan tid att det nyasystemet kan tillämpas från . inrättades beslutades hur nivån på de nuvarandeavgifterna skulle bestämmas. Enligt beslutet skall verket vidta sådanaändringar av avgifterna som motiveras av kostnadsutvecklingen. Verket har gjortdet med vissa avdrag för rationaliseringsvinster. Det kan bedömas att denuvarande avgiftsnivåerna möjliggör ett avgiftsuttag på sammanlagt ca 60 milj.kr . Det faktiska uttaget av avgifter uppskattades av utredningen tillbara ca 25 milj. kr . Med fasta avgifter kan uttaget förutses på ettsäkrare sätt. Jag bedömer att de nya årliga avgifterna bör sättas så att detillsammans motsvarar det uttag som är möjligt. Detta innebär enligt minmening en tillräcklig ökning av resurserna för provtagning och undersökning föratt kontrollen skall kunna skärpas på avsett sätt. Jag har då också räknat medatt livsmedelsverkets ökade kostnader i anledning av mina förslag skall läckas.Dit hör bl. a. kostnaderna för livsmedelstekniker, utveckling av metoder föranalys av rester av bekämpningsmedel och av veterinärmedicinska medel, förservice och rådgivning till kommunerna samt rapporteringssystem. Verkets ökadekostnader för denna verksamhet beräknar jag till 9 milj. kr . Finansieringenbör ske genom att kommunerna betalar in beloppet till livsmedelsverket.Beloppet utgör av den beräknade sammanlagda Skr. Jaghar vid min bedömning av nivån på de nya avgiftema vägt in det stöd för tillsynsmyndigheternasom utnyttjandet av egentillsyn i den offentliga kontrollen innebär. Även med egentillsynsom etl gmndläggande inslag i kontrollen kommer myndighetema enligt min meningatt behöva öka sitt engagemang väsentligt för att den skärpta kontrollen skallfå effekt. belänkande anförs bl. Utskottetinstämmer i de synpunkter som anförs i motionerna så till vida att detföreligger vissa oklarheter beträffande t. ex. avgiftssystemets närmareutformning och dess effekter för olika typer av företag. Emellertid harutskottet ingen erinran mot själva gmndprincipen att den offentliga livsmedelskontrollentill viss del skall finansieras genom en avgift som erläggs avlivsmedelsföretagen. Med hänsyn härtill och till det angelägna i att enutvidgad livsmedelskontroll kommer till stånd enligt de fömtsättningar somanges i propositionen är utskottet berett atl godta förslaget till 29 a §livsmedelslagen med bemyndigande för regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att föreskriva om avgifter för en myndighels verksamhetenligt lagen. Samtidigtanser utskottet det angeläget att dels erhåller närmare informationom avgiftssystemets utformning och effekter, dels bereds tillfälle att anläggasynpunkter på ett mer utarbetat och detaljerat förslag än det som nuföreligger. Utskottetförordar därför att regeringen till återkommer med en särskildredovisning i ärendet, förslagsvis i form av en skrivelse. Vid regeringensfortsatta överväganden bör synpunkterna i de nu aktuella motionerna kunnaprövas. Det gäller bl. a. vad som i motionerna anförs om uppbördsfrågor,samspelet mellan kommunerna och livsmedelsverket saml avgiftssystemets effekterför olika typer av företag. Imotionerna framförs följande synpunkter. Avgiftssystemet bör utformas såatt det tar hänsyn till de reella tillsynskostnaderna. Exempelvis bör företagmed väl utbyggd egenkontroll kunna få lägre kostnader. Varje kommun bör få avgöra omavgift skall tas ut och vilken taxa som i så fall skall gälla. Ett statligtavgiftssystem bör då täcka endast kostnaderna för den tillsynsverksamhet somlivsmedelsverket ansvarar för. Följande frågor börbelysas enligt motionerna. Vilka blir avgiftssystemetseffekter för olika typer av företag? Hur skall den kommunalauppbörden ske? Hur stor del av avgifternaskall kommunerna behålla resp. föra vidare? Projektgruppenformades och har hållit tio möten. fråganom den närmare beräkningen av åriiga kontrollavgifter bildades en 21 särskild arbetsgrupp.Gruppernas sammansättning framgår av bilaga 2. Den särskildaarbetsgruppens förslag redovisas i bilaga 3. Eninventering av tillsynsobjeklen förelogs genom enkät till kommunerna (bilaga4). Enkätsvaren sammanställdes länsvis av länsveterinärerna. Enextern konsult har anlitats för den närmare utformningen av uppbörden av denårliga kontrollavgiften och vidareföringen av medel från kommunerna lilllivsmedelsverket (bilaga 5). För beräkningen av avgiftsbeloppen har ocksåextern konsult utnyttjats i viss utsträckning. Projektgruppenhar haft begränsad lid för utredningsarbetet till sitt förfogande. Någotutrymme för ett remissförfarande vid sidan av enkäten har inte funnits. Gmppenssammansättning har emellertid varit sådan all synpunkter från olikaintresseområden kunnat vägas in. Gruppens förslag har under hand stämts av mot näringsrepresentanleroch organisationsföreträdare. Konsulterna har hämtats från kommunförbundet.Detta säkerställer alt konsultinsatserna gmndar sig på kännedom ombakomliggande förhållanden och på kunskap om kommunsidans inställning i sakfrågorna. II Projektgruppens överväganden och förslag Skr. Projektgruppenhar strävat efter enkla lösningar som väl svarar mot vad som anförs ipropositionen och utskottsbetänkandet och som kan tillämpas från och med år1990. Inriktningen har varit all utforma förslag som ger myndigheter ochföretag goda förutsättningar att planera sin verksamhet. 3.1 Den sammanlagda årliga kontrollavgiften Uttagetav avgifter för provtagning och undersökning har varit ca 25 milj. kr. kontrollkungörelse ger dock miljö- ochhälsoskyddsnämndema möjlighet att ta ut en sammanlagd summa av ca 60 milj. kr.per år för alt täcka kostnaderna för provtagning och undersökning av livsmedel.Att kommunerna i så låg grad har utnyttjat kontrollkungörelsens totalaavgiftstak kan till stor del förklaras av det sätt på vilket avgiftssystemet ärutformat. 1livsmedelskontrollpropositionen anges summan 60 milj. kr. som riktmärkeför den nya åriiga kontrollavgiften. Detta innebär en ambitionsnivå avseendeprovtagning och undersökning vid livsmedelsanläggningar (exklusive vattenverk)som minst motsvarar vad som är möjligt enligt den nuvarandekontrollkungörelsen. Avgiftsbeloppeni kontrollkungörelsen är satta exklusive moms. Utöver avgifterna har kommunemavanligtvis debiterat företagen för den moms som betalats lill undersökningslaboralorierna.Det kan här röra sig om ett uttag på upp till 10 milj. kr. 1 det nyasystemet kommer kommunerna sannolikt inte att kunna debitera företagen för denmoms de betalar, exempelvis till utomstående undersökningslaboratorier. Detsammanlagda avgiftsuttaget bör därför ökas med 10 milj. kr. för atl kompenserakommunerna för den moms de kommer att betala och inte kan kompensera sig förpå annat sätt. Konsekvensen blir annars atl de nya avgifterna inte helt kommeratt täcka kostnaderna för provtagning och undersökning i en omfattning somhittills varit möjligt. Avgiftsuttaget är beräknat i detpenningvärde som gällde då. Det nya avgiftssystemet skall gälla fr. o. m. år1990. En uppräkning bör därför göras med ett belopp som motsvararkostnadsökningen och halva . Beräknas kostnadsökningentill bör uppräkningen göras med 6 milj. kr. Enligtprojektgmppens mening bör den årliga kontrollavgiften också täcka kostnaden förfastställande och fortlöpande anpassning av de kontrollprogram som skallfastställas för varje företag. Flertalet kontrollprogramgäller parti- och detaljhandel samt storhushåll (av tillsynsobjekten). Dessa kontrollprogram blir enkla i sin utform ning och likartade till sitt innehåll vilket innebär alt kontrollmyndigheter- -3 nainte behöver skilja handläggningen av kontrollprogrammen från den Skr.löpande livsmedelstillsynen.