prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta sker också på flera hållredan i dag. Med den förstärkning av länsstyrelsernas medel för regionalautvecklinginsatser somjag (avsnitt 16) kommer att föreslå, kommer dessamöjligheter att öka. Formerna för delta bör kunna utarbetas gemensamt avlänsstyrelserna och berörda kommuner utifrån behoven och förutsättningarna ide enskilda fallen. Det är emellertid angeläget att även det lokalanäringslivet engageras i detta arbete och att deras kompetens tas till vara. Detär i detta sammanhang viktigt att understryka att kommunernas näringslivsinriktade verksamhet självfallet måste ske inom ramen för den kommunala kompetensen. Kommunernas och landstingens ökade engage mang i näringslivs- och sysselsättningspolitiska frågor har lett till en dis kussion om den lagenliga kompetensen när det gäller dessa frågor. Stat kommunberedningen har därför på regeringens uppdrag analyserat erfa renheterna av kommunernas näringslivsinsatser samt belyst konsekvenser na av olika kommunala kompetensgränser inom näringslivsområdet. I ett betänkande (DsC1986:16 näringslivspolitik) framhål- Prop. 1989/90:76 ler beredningenbl. a. alt "när det gäller medverkan lill en från samhällssynpunktlämplig lokalisering av näringslivet skall del väsentligen vara en statligangelägenhet". menar beredningen att kommunemas och landslingensålgärder inom näringslivspolitiken måste tillmätas stor betydelse. Dennuvarande kompetensregeln och den rättspraxis som utvecklats ger enligt statkommunberedningen kommunerna möjlighet atl göra betydande lokalanäringslivsinsatser som gränser finns för alltför omfattandeåtaganden. En gmndläggande regel är alt kommunala engagemang på det egentliganäringslivels område skall ha formen av allmänt näringslivsfrämjande insatser.Det innebär bl. a. att det inte är lagligt att teckna aktier, gå i borgen, direktlåna ul pengar eller ge kontanta bidrag till enskilda förelag. Regionalpolitisktstöd kan under vissa fömtsättningar lämnas till kommuner ellerandra organ där kommuner har ägarinlresse. De ändamål som kan komma i fråga försådant stöd är turistverksamhet, framställning av fasta bränslen, uppförande avlokaler för uthyming samt teknikcentra. När det gäller teknikcentra kommer jagsenare (avsnitt 7.2.1.2) att föreslå att stöd till detta ändamålfortsättningsvis skall lämnas från det nya anslaget för regionalpolitiskainfrastmkturinsatser. Skatteutjämningsbidragenhar stor betydelse för kommunema i de regionalpolitiskt prioriterade områdena.Regionalpolitiska prioriteringar sker i skatteutjämningssystemet genomdifferentiering av den tillförsäkrade gmndgarantin. 1 beslut våren1988 (prop. 1987/88: IOO bil.9, FiU 19, rskr. 244) om förändringar iskatteutjämningssystemet motiveras differentieringen tydligare än tidigare medregionalpolitiska skäl. Ändringen innebar atl grandgarantinivån höjdes förkommunema i norra men också för vissa kommuner i bl.a. Bergslagen ochsydöstra . Som har redovisats (prop. 1989/90:100 bil.l), avserregeringen all tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att se över statensbidrag till kommunerna. Översynen som också skall omfatta skatteutjämningssystemetbör resultera i att en jämnare fördelning av kommunalskatterna kan uppnås. Jagfömtsätter att man i denna utredning även kommer att väga in deregionalpolitiska aspektema. 7Åtgärder för företagsutveckling m.m. 7.1 Utgångspunkter Minbedömning: Det regionalpoliliska företagsstödet bör förändras så att detanpassas till den förskjutning av de regionalpolitiska åtgärderna, från direktföretagsstöd till insatser för atl förbättra de infrastmkturellafömtsättningama, somjag föreslagit, åtgärdernageografiskt koncentreras till de områden som bedöms ha de långsiktigt svårasteproblemen, enlyngdpunktsförskjutning sker från stöd i samband med investeringar i byggnaderoch maskiner till stöd för immateriella investeringar, detförenklas och handläggningen decentraliseras ytterligare. Deurspmngliga fömtsättningama för Stiftelsen Industricentras verksamhet finnsinte längre. Stiftelsens lokaler för uthyrning bör därför avyttras ochstiftelsens verksamhet avvecklas. Särskilda ålgärder bör vidtas för altstimulera sysselsättningsutvecklingen i de orter där stiftelsens lokaler finns. Lokaliseringssamrådenmed de största industriföretagen och med företag inom den privata tjänste- ochservicesektorn bör fortsätta. Ytterligareåtgärder bör vidtas för att främja kvinnors företagande. Kommittén:Enligt kommitténs mening finns det starka motiv för att ytterligare förstärkade företagsutvecklande inslagen i det regionalpolitiska stödet. Behovet av attöka kunskapsinnehållet i varor och tjänster är särskilt stort i deregionalpolitiskt prioriterade delama av landet. Hindren för en sådanutveckling är här större än i andra områden. Avståndet till marknaderna är oftalängre. Kontakten med den slutlige användaren är svagare beroende pånäringslivssammansättningen. Kunskapsspridningen är svårare beroende bl. a. påatt förelagen ligger glest. Kommittén anser det ocksåangeläget atl det regionalpolitiska stödet kan medverka till att förändranäringslivssammansättningen. Det handlar enligt kommittén om nyetablering avföretag i allmänhet och av tjänsteföretag i synnerhet. De särskildafömtsättningar, som gäller för nyetablerade företag och för företag inomtjänstesektom, bör därför påverka utformningen av det regionalpolitiskastödet. Detregionalpolitiska företagsstödet bör endast ges till företag som bedöms varalångsiktigt utvecklingsbara och kan bedriva sin verksamhet påföretagsekonomiska grunder. Deförändringar av det regionalpolitiska stödet som kommittén föreslår innebär ettytterligare närmande till den näringspolitiskt motiverade finansiering som nubedrivs av de regionala utvecklingsfonderna, riskkapitalbolag. Ävengränsytoma mot den kommunala näringspolitiken och de regiona- la utvecklingsfondernasföretagsserviceverksamhel ökar om det regional- Prop. 1989/90:76 politiskastödet förändras i denna riktning. Skillnadenmellan Inlandet och de två andra landsdelarna som kommittén prioriterat ledertill att allmänt kostnadssänkande stöd och stöd lill maskiner och byggnader börförbehåfias Inlandet. Det allmänt kostnadssänkande stödet bör i principbegränsas till en sänkning av arbetskrafls-kostnadema. sker enallmän kostnadssänkning också av företagens transportkostnader. Det intressantaför företagen är, enligt kommittén, påverkan på totalkostnaden. Frånsamhällets synpunkt bör subventionen därför riktas mot den resurs som är förlågt utnyttjad. Stödtill investeringar i maskiner och byggnader i befintliga företag bör begränsastill Inlandet. Avregleringen av kreditmarknaden och den nationellt sett ökadetillgången på riskkapital kommer inte att undanröja behovet avlokaliseringsstöd i denna del av landet. Allemativanvändningen avindustrilokaler är t. ex. fortfarande lägre där än på andra håll. Subventionsnivånbör dock sänkas. Dennabegränsning berör de kommuner som ligger i stödområde C och de kommuner somär delade med en eller flera församlingar i stödområde B eller C. Mednuvarande regelsystem finns det möjligheter för länsstyrelsema att geinvesteringsbidrag till förelag utanför stödområdet för investeringar ibyggnader och maskiner. Denna stödmöjlighel bör utökas. Stödlill företagsutveckling bör vara tillgängligt inom samtliga prioriteradelandsdelar. De särskilda insatser, som sker i de prioriterade landsdelarna,bör ses som komplement till andra aktörers insatser, på dessa områden. Avsärskild betydelse är vilken roll de regionala utvecklingsfondema och/eller deregionall baserade riskkapilalbolagen kommer att spela . Destöd som direkt syftar till att förändra näringslivssammansättningen bör varatillgängliga i samtliga landsdelar och i de prioriterade mellanstädema. Närdel gäller de prioriterade mellanstädema bör dock stödet vara begränsat lillden privata tjänstesektorn. Tankenmed denna uppbyggnad är att den geografiska prioriteringen speglas genomsammansättningen av de stödformer som är tillgängliga i respektive område samtav storleken av länsanslaget. Inom den ram som länsanslaget ger börlänsstyrelsen prioritera olika användningar som regeringensprioriteringar framgår av länsanslagens storlek. Prioriteringarna görs såledesinte som genom att variera procentsatsema mellan stödområden. Denstrategiska inriktningen av förändringama bör vara att konsolidera näringsliveti de mest utsatta områdena men att som huvudlinje ha att förändra stödet så attdess bidrag till fömyelse av näringslivet ökar. Genom en sådan förnyelse börenligt kommittén även positiva miljöeffekter uppnås. Remissinstanserna: Mångaremissinstanser är positiva till de av kom mittén föreslagna huvudförändringama av det regionalpolitiska stödet som det finns ett stort antal kritiska synpunkter på större eller mindre delar av det föreslagna stödsystemet. Mångaremissinstanser understryker infrastmkturens betydelse och stal- Prop.1989/90: 76 ler sig bakom en utveckling som innebär en tyngdpunktsförskjutningfrån renodlade stödinsatser till investeringar i infrastmktur. Vadgäller stödområdesindelning anser t. ex. SIND att en snävare avgränsning avstödområdena vore önskvärd för att olika insatser skall få största möjligaeffekt. anser många instanser att den nuvarandestödområdesindelningen skall bibehållas. De geografiska prioriteringama harjagbehandlat tidigare (avsnitt 4). Länsstyrelseni län instämmer i utredningens principiella utgångspunkter när delgäller motiven för stöd till den privata sektom och anser att Bergslagen iförsta hand har behov av en fömyelse av näringslivet. Ett relativt stort antalremissinstanser är positiva till att i större utsträckning än för närvarandestödja s. k. mjuka investeringar. Vadgäller förenkling konstaterar många remissinstanser, t. ex. RRV, att någragenomgripande sådana inte föreslås i betänkandet. Länsstyrelsema i Norrbollens,och , liksom utvecklingsfonden i , anserockså alt kommittén misslyckats med förenklingsarbetet. SIND anser attkommittén i detta avseende inte tillfyllest beaktat direktiven. Blandandra negativa synpunkter märks att , och Bodens kommuner menaratt det föreslagna stödsystemet innebär en försämring för den privata sektorn.Skellefteå kommun har starka invändningar mot kommitténs förslag på mångapunkter. Kommunen anser att förslagen innebär ytterligare splittring, störreoklarheter och direkta orättvisor. Bodens och kommuner vill behållanuvarande stödsystem. i anser att detföreslagna stödsystemet bättre borde beakta en lågkonjunktur. Skälenför min bedömning: De nuvarande regionalpolitiska stödmedlen som riktar sigdirekt till företagen är lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag ochlokaliseringslån), offertstöd, lån till regionala investmentbolag, investeringsbidrag,regionalpolitiskt utvecklingskapital, sysselsättningsstöd, nedsattasocialavgifter och transportstöd. Härtill kommer att även glesbygdsstöd kanlämnas lill investeringar i förelag. Fömtomlån till investmentbolag har staten, i samband med att särskildaregionalpolitiska åtgärder vidtagits i vissa regioner, lämnat kapitaltillskottav olika slag till regionala utvecklings- och investmentbolag. Jagkommer i det följande att närmare behandla den framtida utformningen av alladessa stödmedel utom transportstödet. Beträffande sistnämnda stöd harregeringen tillsatt en särskild utredare (dir. K 1989:B) med uppgiftatt lämna förslag om hur det regionalpolitiska transportstödet för bl.a.person- och godstransporter i skall utformas i framliden. Fömtomdessa direkta stöd till företag har vissa organ som inrättats av statenregionalpolilisk betydelse. Här kan nämnas Stiftelsen IndustrielltUtvecklingscenlmm i övre (lUC) och Stiftelsen . Jagåterkommer senare (avsnitt 7.4) med förslag som rör Stiftelsen Industricentra,som har haft stor betydelse för berörda kommuner. Härtillkommer att de regionala utvecklingsfondema svarar för viktiga 65 5 1989/90. uppgifteri genomförandet av regionalpolitiken. Förutom alt fondernas Prop.1989/90:76 egen verksamhet skall stå i samklang med samhälletsregionalpoliliska strävanden så har de viktiga uppgifter ianslutning till handläggningen av regionalpolitiskt företagsstöd. Deregionala utvecklingsfonderna och Stiftelsen avser jagåterkomma till i mitt förslag till näringspolitisk proposition. Ävensystemet med allmänna investeringsfonder i företagen har ett uttalatregionalpolitiskt syfte. har dock , som ett led i enreformerad företagsbeskattning, beslutat alt räll till avdrag för avsättningtill investeringsfond, med vissa undantag, skall avskaffas för företag medbokslut per eller . Jag har tagit hänsyn härtill vidmina förslag till regionalpolitiska anslag under kommande budgetår. Ytterligareinstrument, som används för att påverka den regionala utvecklingen, är delokaliseringssamråd som bedrivs med de största industri-förelagen och medförelag inom den privata tjänste- och servicesektorn. Jag återkommer senare(avsnitt 7.6) med en redogörelse för hur dessa åtgärder utvecklats och till hursamråden bör bedrivas i framliden. Utvecklingeninom näringslivet och erfarenheterna av gällande regionalpolitiska stödmedel,som senast var föremål för en översyn 1985, gör det enligt min mening önskvärtatt göra vissa förändringar av dessa medel. Jag har redovisat de förslagtill förändringar som den regionalpolitiska kommittén lämnat. De förslag jaglämnar i det följande bygger i sina huvuddrag på kommitténs betänkande, även omjag av bl.a. förenklingsskäl gjort en del ändringar i dess förslag. Jaghar tidigare motiverat varför en förskjutning bör ske av de regionalpolitiskaåtgärderna för att påverka näringslivet, från direkt företagsstöd till insatserför att förbättra de infrastmkturella fömtsätlningarna. Företagsstödet måstedock enligt min mening även i fortsättningen tillmätas en stor betydelse istödområdena. Jag redogör i det följande närmare för hur jag anser att deldirekta företagsstödet bör utformas i fortsättningen. Jaghar tidigare (avsnitt 4.2) även förordat att den nuvarande inplaceringen av vissakommuner och delar av kommuner i stödområdena A, B och C skall ersättas av eninplacering av de kommuner och delar av kommuner som har de långsiktigtsvåraste problemen i två nya stödområden, benämnda 1 och 2. Detta förslaginnebär en koncentration av åtgärderna till dessa områden. Investeringari forskning, utveckling, marknadsföring m. m. har successivt kommit all blialU viktigare för företagens utveckling. De regionalpoliliska stödmedlen harefter hand anpassats till atl stödja även dessa immateriella investeringar.Enligt min mening är det önskvärt att ytterligare öka möjligheterna till stödför sådana investeringar. Denunder senare år alltmer tillämpade politiken att i större utsträckningutveckla varje regions egna fömtsättningar utgör motiv för all ytterligaredecentralisera genomförandel av regionalpolitiken och därigenom förenklastödgivningen. I likhet med tidigareutredningarom regionalpolitiken har även regionalpolitiska kommitté haft i uppdrag all överväga och föreslå förenk lingar i stödsystemet. I likhet med flera av remissinstanserna konstaterar 66 jag att inte heller denna kommitté har några egentliga förslag i detta avseende. Även förslagen från remissinstanserna är få. Motbakgmnd av angelägenheten att förenkla stödsystemet harjag där- Prop.1989/90:76 för själv övervägt olika förändringsmöjligheter och lämnar i detföljande förslag som är avsedda att leda till avsevärda förenklingar. Förslagenberör såväl stödmedlen som den organisatoriska handläggningen och ansvaret fördessa. Avflera skäl, som jag redogör för i det följande, anser jag det angeläget attinom regionalpolitikens ram ytterligare ta tillvara och stödja företag somstartas och drivs av kvinnor. För att detta skall kunna ske bör bl.a.kunskaperna om kvinnligt företagande förbättras. Jag behandlar denna frågasärskilt (avsnitt 7.5). Kommitténhar bedömt att dess förslag inte slår i strid med de normer som tillämpas inomEFTA och EG. Jag återkommer även till denna fråga (avsnitt 7.7). (avsnitt 5) harjag redovisat hur regionalpolitik bedrivs i andra länder. 7.2.1Bidrag till investeringar, företagsutveckling m. m. Innanjag går in på mina förslag redogör jag för utfallet av den hittillsvarandestödverksamheten. Av redogörelsen framgår att det regionalpolitiskaföretagsstödet bidragit till att skapa ett stortantal nya arbetstillfällen. Därefterbehandlar jag de olika former av regionalpolitiskt stöd som kan lämnas isamband med investeringar i byggnader, maskiner o. d., till produktutveckling,marknadsföring m.m. samt till sysselsättningsökning. Jag föreslår att stöd iframtiden endast skall lämnas i form av lokaliserings-och utvecklingsbidragsamt sysselsättningsbidrag. Härmed slopas nuvarande lokaliseringslån,investeringsbidrag, offertstöd och regionalpolitiskt utvecklingskapital. Dettainnebär enligt min mening en betydande förenkling, såväl för företagen som förhandläggande myndigheter. Systemetmed sänkta socialavgifter föreslårjag skall behållas. Den geografiskaomfattningen bör emellertid förändras. Jagbehandlar slutligen i detta avsnitt handläggningsordningen för detregionalpolitiska företagsstödet. Mina förslag i detta avseende avser främst enytterligare decentralisering och samordning av stödverksamheten på regionalnivå. 7.2.1.1Utfall av hittillsvarande stödverksamhet Stödi samband med nyetableringar och expansion kan lämnas i form avlokaliseringsbidrag, lokaliseringslån. investeringsbidrag, offertstöd.regionalpolitiskt ulvecklingskapital och sysselsätlningsstöd. Av följandesammanställning framgår beviljat stöd (exkl. sysselsättningsstöd), beräknadsysselsättningsökning samt subvention per nytt arbetstillfälle under de femsenaste budgetåren. Prop;1989/90:76 Beviljat stöd (milj.kr.) Beräknad sysselsättningsökning varav kvinnor Subvention per nytt arbetstillfälle (tkr) ' Inkl. investeringsbidrag, offertstöd ochregionalpolitiskt utvecklingskapital I beloppet ingår inte stöd till lokaler för uthyrning.Inte heller lokaliseringsbidrag på sammanlagt 282 milj. kr. som lämnats tillBoliden i syfte främst att bevarasysselsättningen vid vissa av bolagets gruvor. Budgetåret1988/89 var ett mycket framgångsrikt år för den regionalpolitiskastödverksamheten vad gäller den beräknade sysselsättningseffekten drygt 4600nya arbetstillfällen. Del är det näst högsta antalet som uppnåtts under de 25år som det regionalpolitiska stödet funnits. Härtill kommer att nettoeffektenav sysselsättningsstödet beräknas till ca 1200 nya arbetstillfällen. har beviljats stöd med sammanlagt 1114 milj. kr. i samband medinvesteringar på sammanlagt 3 680 milj. kr. Av stödet utgör 870 milj. kr.bidrag och 244 milj. kr lån. Investeringsbeloppet motsvarar 8 av de totalaindustriinvesteringarna i landet. Stödinsatsernaberäknas ge mer än 300 nya arbetstillfällen vardera i åtta län. Störstasysselsätlningslillskoltet beräknas för med 734arbetstillfällen, därnäst följer med 636 och länmed 563. Det beviljade stödet visar en likartad fördelning. De sammanlagthögsta bidragen, 214 milj. kr., har beviljats till företag i . Avföljande sammanställning framgår länsvis beviljat stöd /89fördelat på antalet arbetsställen, investeringskostnad, stödform och beräknadsysselsättningsökning. Beviljat stöd (milj.kr.) kostnad (milj.kr.) 'Lokaliseringsbidrag, investeringsbidrag, offertstöd och regionalpolitisktutvecklingskapital. Avföljande sammanställning framgår fördelningen på olika stödområden av antaletnya arbetstillfällen, investeringskostnad, beviljat stöd, beräknadsysselsättningsökning och subvention per nytt arbetstillfälle. kostnad (milj.kr.) fälle (tkr) 'Lokaliseringsbidrag, investeringsbidrag, offertstöd och regionalpolitisktutvecklingskapital I beloppet ingår inte stöd till lokaler för uthyming ellerstöd till . Denbransch som erhållit mest stöd är verkstadsindustrin inom vilken 265 företagerhöll stöd. Det innebär att drygt vart tredje stödföretag finns inom dennabransch. Även vart tredje nytillkommet arbetstillfälle beräknas skapas inomverkstadsindustrin. Av beviljade bidrag har under budgetåret drygt 30%beviljats för investeringar inom verkstadsindustrin. Stödet till tjänsteföretaghar ökat. Under budgetåret har således 110 förelag som bedriveruppdragsverksamhet beviljats stöd. Det är främst tjänsteföretag medverksamheten riktad till industrin. Totalt har dessa förelag beviljats 160milj. i bidrag och lån. En del av stödet har lämnats till lokaler föruthyming och till teknikcentra. Av följande sammanställning framgår stödetsfördelning under /89 på olika branscher, arbetsställen,stödform, beräknad sysselsättningsökning och subvention per nytt arbetstillfälle. (milj.kr.) Beslutom regionalpolitiskt stöd fattas av länsstyrelser, utvecklingsfonder, statensindustriverk eller regeringen. Länsstyrelser och utvecklingsfonder svaradeunder /89 för en stor andel av alla beslut,. Länens andel av det totalt beviljade stödbeloppet uppgick till456,8 milj. kr. /88 var beloppet och andelen betydligtlägre, 400,5 milj. kr. Avde olika stödformema svarar lokaliseringsstödet liksom tidigare för den störstaandelen beslut på länsnivån, . Beloppsmässigt har beviljatlokaliseringsbidrag ökat kraftigt eller med 65,5 milj. kr. till 286,7 milj. kr.Beloppet för lokaliseringslån är i stort sett oförändrat. Antalet beslut ominvesteringsbidrag har minskal i jämförelse med /88.Beloppsmässigt har beviljat stöd i form av investeringsbidrag också minskatnågot från 30,8 till 26,2 milj. kr. Länsstyrelsema i ,, , och har beslutat omstöd i över 50 ärenden vardera. Antalbeslut om regionalpolitiskt utvecklingskapital har halverats i förhållandetill och uppgick till 16 st. Däremot ligger beviljat belopp påungefär samma nivå, 6,3 milj.kr. Antaletnyetablerade förelag som erhållit stöd under /89 uppgick till121. Ungefär vart sjätte företag som fick stöd var en nyetablering. Stödettill nyetablerade företag uppgick totalt till 155,9 milj. kr. Del motsvarar igenomsnitt 1,3 milj. kr. per nyetablerat företag. 1 genomsnitt beräknasvarje nyetablerat företag öka sin sysselsättning med sju personer.' Övrigaföretag som beviljades stöd under budgetåret beräknar en genomsnittlig ökningav antalet anställda med sex personer. En fördelning av stödetunder /89 på företagsstorlek visar att av företagen harmindre än 20 anställda. Andelen mindre företag har ökat successivt för altunder uppgå rinca75%. Sysselsättningsstöd lämnasper kalenderår i taget under högst . För att få stöd måsteföretagen öka sysselsättningen och bibehålla den nya sysselsättningsnivån underhela perioden. Stöd lämnas endast i stödområdena. kan intenytt stöd beviljas i stödområde C. Av följandesammanställning framgår beviljat sysselsättningsstöd för åren 1984-1988fördelat på antalet arbetsställen, årsarbetskrafter och beviljat belopp. Antal arbetsställen Antalårsarbetskrafter Beviljat belopp (milj. 'Ytterligare beslut kommer att fattas . Detbeviljade sysselsäitningstödel har ökat kraftigt under de senaste budgetåren.Del visar att den goda konjunkturen även nått stödområdena och att mångaföretag dar kunnat öka antalet anställda. Som jag tidigare nämnt beräknasnettoeffekten av sysselsättningsstödet till ca 1200 arbetstillfällen /89. Sammanfattningsvis har detregionalpolitiska företagsstödet enligt min bedömning varit av stor betydelseunder för möjlighetema att skapa nya arbetstillfällen iregionalpolitiskt utsatta orter och regioner. Genom dessa arbetstillfällen harockså resurser i form av undemtnyttjad arbetskraft och samhällelig infrastmkturkunnat las till vara på ett sätt som inneburit ekonomisk för helalandet. Mittförslag: Stöd i samband med investeringar i byggnader, maskiner m.m. skallfortsättningsvis kunna lämnas endast i form av lokaliseringsbidrag, vilketinnebär att lokaliseringslån och investeringsbidrag avskaffas. Lokaliseringsbidragskall kunna lämnas i stödområdena 1 och 2, och undantagsvis även utanför dessa. Denmaximala andelen lokaliseringsbidrag bör uppgå till av en investering istödområde 1 och i stödområde 2. Till lokaler för uthyming ochmarkberedning för torvproduktion skall den maximala andelen lokaliseringsbidragvara lägre i resp. stödområde.