prop · GD0350 · 1989-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av att dessa bränsleninte bör beläggas med bränsle- eller bensinskatt anser jag att övervägandeskäl talar för att flygfotogen och flygbensin även bör undantas frånmervärdebeskattning. Kommitténsförslag att avdragsrätlen för mervärdeskatt på bensin skall vara avskuren ivissa fall behandlas i avsnitt 4.5 Försäljningsskatten på motorfordon, m, m. Enkonsekvens av att mervärdeskatt införs på energi är att ävenftärrvär-me kommeratt omfattas av mervärdeskatt. Mervärdeskatten kommer alt tas ut direkt på Qärrvärmeavgiften,som motsvaras av både fasta och rörliga produktionskostnader. Delta innebär attäven verkens kapital- och lönekostnader, som i vissa fall utgör en stor del avavgiften, mervärdeskattebeläggs. har på regeringens uppdrag analyserat fjärrvärmensekonomiska situation i dagens läge och efTekterna av en skatteomläggning ienlighet med förslaget från dels KIS och dels miljöavgiftsutredningen. Avrapporten framgår att mervärdeskatt på energi i kombination med sänktapunktskatter på olja, naturgas och gasol innebär en försämring av ettgenomsnittligt fjärrvärmeverks konkurrenskraft. Del framkommer vidare att ettskatte- och avgiftssystem i enlighet med miljöavgiftsutredningens förslaginnebär att konkurrensförhållandet mellan fjärrvärme och enskild uppvärmningblir ungefär detsamma som . Fjärrvärme bör därför, i avvaktan på atl ensamordnad reform på energiskatteområdet görs, undantas från mervärdeskatt.Undantaget bör gälla till utgången av . Såsominledningsvis nämnts innebär mina förslag i denna del endast ett första steg aven reformering av energiområdet där mervärdeskatten tillsammans med miljördateradepålagor kan förväntas ingå som betydelsefulla inslag i energiskattesystemet. Delnu behandlade förslaget kräver en ändring av 8 § 4 och anvisningarna till 2och 8 §§ ML. Undantaget för fjärrvärmen bör tas in i övergångsbestämmelserna. Mitt förslag: Allapunktskatter utom skatten på elkraft och bensin behålls på dagens skattenivå.Skatten på elkraft sänks generellt med . Hämtöver sänksskatten på elkraft för hushållsförbrukning i vissa kommuner. Bensinskatten höjsmed per liter för blyfri bensin och per liter för annan bensin. KIS:sförslag: Kommittén har föreslagit all punktskatterna reduceras , medundantag för skatten på bensin och kol samt den särskilda skatten på elkraftfrån vattenkraftverk och kärnkraftverk. Remissinstanserna:Ett fåtal av de remissinstanser som yttrat sig i denna dd anser att dagenspunktskatter är nödvändiga för att slyreflFekten skall kunna behållas ochtillstyrker förslaget. Andra remissinstanser vill slopa punktskatterna ellermodifiera dem. En del anser att punktskatterna bör slopas och ersättas avmiljöavgifter. Några anser att statsverkets behov av skatteintäkter kantillgodoses med höjd mervärdeskatt. Som lämpliga för högre skattesatser nämnsbensin, lätt eldningsolja och eventuellt elkraft. remissinstanser har delvis förståelse för att punktskatterna behålls tillsvidare, men vill alt de anpassas till vad som gäller inom EG. En EG-anpassningär ett vanligt andrahandskrav hos de remissinstanser som i första hand vill attpunktskatterna slopas. Några remissinstanser vill att skatten på elkraftslopas. Skälen för mitt förslag:Jag anser att energibeskattningen även i fortsättningen bör fungera som ettenergi- och miljöpolitiskt styrmedel. Mervärdeskattens förmåga att styra dentotala energikonsumtionen är begränsad, eftersom skatten endast träffar den slutligeförbmkaren och inte industrins eller andra mervärdeskattskyldigas förbrukningav insatsvaror. En begränsning av avdragsrätten, som är en tänkbar möjlighet,skulle också leda till kumulativa effekter, som i princip bör undvikas. Eftersommervärdeskatt med en enhetlig skattesats inte kan fungera som styrmedel måsteandra skatter eller avgifter användas som instmment för att åstadkomma en frånenergi- och miljöpolitisk synpunkt önskvärd styrning av förbrukningen. Dagens punktskatter ärutformade på gmndval av såväl energi- och miljöpolitiska som statsfinansiellaskäl. förväntas skatteintäkterna på energiområdet uppgå till ca36 miljarder kr. Att införa ett mervärdeskattesystem utan punktskatter skullege kraftigt minskade skatteintäkter. 1 detta skede, då en del av denomfattande skattereformen skall genomföras, måste punktskatterna, i avvaktan påatl etl samordnat förslag läggs på energiområdet, bibehållas av främststatsfinansiella skäl. Att enbart mervärdeskaltebdägga energiområdet skulledessutom leda lill en mycket kraftig omfördelning av skattebelastningen frånnäringslivet till främst hushållen. De slutliga förbrukarna som inte ärmervärdeskattskyldiga, dvs. hushållen, oflfentlig verksamhet m. m., skulle fåbetala mervärdeskatt på sina inköp av energivaror och energitjänster medan desom är mervärdeskattskyldiga, dvs. större delen av näringslivet, inte skulle behö- va betala sådan skatt.Även detta talar emot en renodlad mervärdebeskatt- Prop. 1989/90:50 ning. Ifråga om skatten på bensin vill jag anföra följande. Skatten på bensin tas utenligt lagen om bensinskatt med . per liter för blyfri bensin och 2,78kr. per liter för annan bensin. Bensin anses som blyfri om blyhalten är högst0,C. Dessutom tas en särskild skatt ut för bensinenligt lagen om särskild skall för oljeprodukter och kol med per liter. KIShar föreslagit atl dagens bensinskattenivå behålls. Miljöavgiftsutredningenhar föreslagit en höjning av pålagoma på bensin. Höjningen, exkl.mervärdeskatt, föreslås bli per liter för blyfri bensin och perliter för annan bensin. Förslaget innebär att skatteskillnaden mellan blyfrioch annan bensin ökar per liter. Miljöavgiftsutredningensförslag är föremål för remissbehandling. Jag anser dock altframför allt miljöskäl talar för att redan nu öka skattebelastningen på bensinoch alt det bör ske i nivå med vad miljöavgiftsutredningen föreslagit, dvs. enhöjning med per liter för blyfri bensin och per liter för annanbensin. Detta kan ske genom en höjning av bensinskatten lill . per literför blyfri bensin och lill . per liter för annan bensin. Detta innebärmed dagens bensinpris, när också mervärdeskatt tas ut på bensin, atl densammanlagda skatthöjningen blir ca . per liter för blyfri bensin och ca1,. för annan bensin. Förslageti denna del föranleder ändringar i 2 § lagen om bensinskatt. Ifråga om skatten på elkraft vill jag anföra följande. Skatten tas för närvarandeut med för förbmkning i industriell verksamhet. Förövrig förbmkning är skatten regionalt differentierad och tas ut med antingen8,2 eller . Denlägre skattesatsen gäller för förbmkning inom följandekommuner: Kopparbergslän , , och Skattenpå elkraft höjdes med . Mervärdeskatt påenergi leder initialt lill att konsumenter med elvärme får en störreskattehöjning än om motsvarande uppvärmning sker med eldningsolja. Mot denna bakgmndbör skatten på elkraft sänkas med . Förindustrin, som kan lyfta av ingående mervärdeskatt, innebär sänk ningen av skatten på elkraft lättnader. Jag vill dock framhålla att industrin trots detta och de skattenedsättningar som finns, måste intensifiera ansträngningarna atl uppnå en ökad efTektivitel i användningen av elener gi. De nu föreslagna ändringamaavseende mervärdeskatten på energi och bensinskattehöjningen innebär förhushållen i de nordliga delarna av landet en förhållandevis kraftigskattehöjning. För att mildra denna effekt bör hushållen i de delar av landetsom har en lägre energiskatt på elkraft få en ytterligare sänkningav elskatten med , vilket ger om mervärdeskatten inräknasen sänkning med ca . Totalt blir skatten på elkraft fördessa hushåll då ca lägre än för hushållen i övrigadelar av landet. Av praktiska skäl får sänkningen omfatta all annan förbmkningän den industriella. Dettaförslag föranleder ändring i 14 § lagen om allmän energiskatt. Mitt förslag:Kilometerskatten för personbilar höjs så atl den samlade beskattningen avbensin- resp. dieseldrivna personbilar blir lika stor. Skälenför mitt förslag: Kilometerskatt las enligt vägtrafikskatlelagen (1988:327) ulför dieseldrivna personbilar, bussar, lastbilar och vissa tyngre släpvagnar.Skatten beräknas efter körd vägsträcka, och kan sägas vara ett komplement till bränslebeskattningsreglema.Vid tidigare mer betydande höjningar av bensinskatten har även kilometerskattenför de dieseldrivna fordonen ändrats, så att en rättvis nivå för beskattningenav olika fordon kunnat bibehållas. Det är i huvudsak när det gäller personbilarnasom denna aspekt är viktig, eftersom beskattningen av bensin- resp. dieseldrivnapersonbilar bör vara utformad så att skatten per körd vägsträcka är lika högför resp. kategori. Deförslag jag tidigare lämnat innebär att bensinskatten höjs med per liter(oblyad) resp. per liter (blyad) bensin. Förslaget om atl införamervärdeskatt innebär dämtöver en skattehöjning om 1,101,. per liter,eller tillsammans ca 1,45 resp. ca . per liter för oblyad resp. blyadbensin. Mervärdeskattebeläggningen innebär att priset på dieseloljastiger med per liter. Vid bedömning av vilken kilometerskatlehöjni.ngsom nu är lämplig bör följande beaktas. Kilometerskatten höjdes senast den 1april 1988, med en höjning av bensinskatten. Bensinskatten hardärefter inte höjts, medan energiskatten på dieselolja har höjts vid tvåtillfällen, med per liter och med 10 öreper liter. Dessa tidigare skattehöjningar på dieseloljan bör föranleda attkilometerskatten för personbilama nu höjs mindre än vad annars skulle blivitfallet.. Jag förordar att kilometerskatten räknas upp med belopp som motsvarar enökad drivmedelskostnad om ca per liter. Detta innebär allkilometerskatten för de lättaste personbilarna ökar med per mil. Förslagetföranleder ändringar i bilaga 2 till vägtrafikskattelagen. Jaganser inte att det nu finns skäl att höja kilometerskatten för lastbilar ellerandra tunga fordon. 4.2.6 Ikraftträdandeoch statsfinansiella effekter Skattehöjningenpå bensin bör träda i kraft efter beslut. För att ge de skattskyldiga och beskaltningsmyndigheternaskälig tid att förbereda den nya beskattningen i övrigt på energiområdet inkl.den ändrade kilometerskatlen föreslårjag att dessa ändringar träder i kraftförst . 1 övergångsbestämmelserna bör tas in en bestämmelse omatt mervärdeskatt inte skall tas ut för fjärrvärme . Förslagen om mervärdeskattpå energi och sänkt energiskatt på elektricitet innebär sammantaget attstatens intäkter för kan beräknas öka med ca . Denhöjda bensinskatten innebär, tillsammans med höjningen av kilometerskatten förpersonbilar, att skatteintäkterna beräknas öka med . 4.3 Mervärdeskatt på vatten, avloppsrening och sophämtning Mitt förslag:Mervärdeskatt skall tas ut vid tillhandahållande av vatten samt för tjänsteravseende avloppsrening och sophämtning. KIS:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Remissinstanserna har i huvudsak tillstyrkt eller lämnat förslaget utanerinran. Företrädare för bostadssektom avstyrker dock förslaget och framhålleratt det medför ökade boendekostnader. Skälen för mitt förslag:Nu gällande bestämmelser i innebär att tillhandahållande av vatten frånvattenverk samt tjänster som avser transport i samband med renhållning samtomhändertagande och förstöring av vara är undantagna från skatteplikt. Vid ML:s tillkomst undantogsvatten från vattenverk från skatteplikt medan avloppsrening inte upptogs som enskattepliktig tjänst. I den proposition som låg till gmnd för ML, angavsskälet härtill vara att det energiskallebdagda området ställdes utanför detskattepliktiga området och atl tekniska skäl talade för atl även frånvallenverk samt avloppsrening skulle vara skattefritt (prop. 1968:100 s. 109).Genom lagändring infördes s.k. teknisk skattskyldighet för rening avavloppsvatten (prop. 1978/79:141, SkU 52, SFS 1979:304). Med omhändertagande ochförstöring avses enligt gällande bestämmelser även omhändertagande av soporoch avfall samt rening av avloppsvatten. Transport i samband med renhållninginnefattar också bortforsling av sopor, avfall eller liknande från fastighetenligt avtal som inte endast gäller tillfälligt transportuppdrag. Ävensnöröjning har ansetts utgöra transport i samband med renhållning. Undantagetför dessa tjänster är av kvalificerat slag, vilket innebär atl avdrag medgesför ingående mervärdeskatt, trots att utgående skatt inte skall redovisas.Denna tekniska skattskyldighet har genom en bestämmelse i punkt 1 åttondestycket av anvisningarna till 2 § ML,utvidgats till att också gälla verksamhet av detta slag för Prop.1989/90:50 eget behov. Dehär behandlade verksamhetema utgör en naturlig del i ett generdh och enhetligtmervärdeskattesystem. Bärande skäl kan enligt min mening inte anföras mot att iett sådant mervärdeskattesystem även inordna tillhandahållande av vatten samttjänster avseende avloppsrening och sophämtning under skatteplikten. Deaktuella verksamhetema - med undantag för tillhandahållande av vatten medföri dag teknisk skattskyldighet och samtliga som yrkesmässigt tillhandahållertjänster av detta slag är därför redan med i mervärdeskattesystemet. Medhänsyn härtill torde i avvaktan på etl genomförande av kommitténs förslag idess helhet en lidigardäggning av förslaget i denna del inte medföra någratekniska svårigheter. Inte heller kan vid ell införande redan nu av skattepliktför tillhandahållande av vatten några betydande svårigheter bedömas uppstå. Förändringamabör därför träda i krafl . Genomutformningen av de nuvarande bestämmelserna belastas den kommunala verksamheteni fråga om avloppsrening och sophantering inte av ingående mervärdeskatt tillden del den avser eget behov. För att komma till rätta med brister ikonkurrensneutraliteten såvitt avser upphandling och egenregiverksamhetför egna behov, har KIS föreslagit att kommunema skall medges generellt avdragför ingående mervärdeskatt oavsett om den verksamhet förvärvet avser medförskattskyldighet eller inte. Kommunkollektivet skall sedan gemensamt tillstaten erlägga ett belopp som i princip motsvarar summan av vad staten tidigareutbetalat som kompensation för ingående skatt i verksamheter som inte medförskattskyldighet. Iavvaktan på att en sådan ordning införs och för att undvika de problem somregelmässigt uppkommer vid blandad verksamhet, saknas skäl att betraktakommunal avloppsrening och sophantering lill den del den avser eget behov somannat än yrkesmässig. Detsamma gäller för tillhandahållande av vatten ikommunal regi. Inte heller finns det enligt min mening skäl att övergångsvis utlagsbeskallakommunerna när vatten tas i anspråk eller avloppsrening eller sophämtningutförs för eget behov trots att verksamheten räknas som yrkesmässig. Detnu aktuella förslaget kräver ändringar i 2, 8 och 11 §§ ML samt punkt 1 och 2av anvisningama lill 2 § ML och anvisningarna till 11 § ML. Denya reglema innebär att skatteintäkterna ökar med ca . 4.4Mervärdeskatt på serverings- och hotelltjänster Mitt förslag: Desärskilda reduceringsreglerna för serverings- och hotelltjänster slopas.Skattskyldigheten utvidgas till att också omfatta tillhandahållande av kost åtpersonal. KIS:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Remissinstanserna har i huvudsak lämnat förslaget utan erinran. Företrädare förbranschen och turistnäringen har dock avstyrkt forslaget. Som skäl härföranförs dels att förslaget innebär en kosl-nadsfördyring för konsumenterna ochdärmed en risk för minskad efterfrågan och sänkt lönsamhet, dels att förslagetkan medföra negativa verkningar för bytesbalansen och för turistnäringarna. Skälen för mitt förslag:Enligt nu gällande bestämmelser i 14 § ML utgör beskattningsvärdet vid tillhandahåJlandeav serveringstjänster och vid mmsuthyrning av vederlaget. En motsvarandereduceringsregel för serveringstjänster fanns i förordningen (1957:507) omallmän vam-skatt som föregick ML. Rumsuthyrning omfattades inte av den allmännavaruskatten. Reduceringsreglerna för serverings- och mmsuthyrnings-tjänsterinfördes i ML utan någon kommentar (prop. 1968:100 s.87 f.). Som motiv tillreduceringsregeln i förordningen om allmän vamskalt angavs en önskan attutjämna skattebelastningen mellan å ena sidan serveringsvaror och å andrasidan motsvarande mängd måltidsdryck och färdiglagad mat inköpt i livsmedelsafiar.Reduceringen log alltså sikte på den del av priset som avsåg den egentligaserveringstjänsten. Tillämpningen avreduceringsreglerna i fråga om serveringstjänster har inte varit problemfri.RSV föreslog 1985 i en rapport bl.a. att reduceringsreglerna för serveringstjänsterskulle slopas (RSV Rapport 1985:4). 1 rapporten pekade verket på svårigheternaatt avgöra och kontrollera om ML:s krav på servering var uppfyllda och omuppdelningen av omsättningen på servering och varuförsäljning var korrekt. Vidremissbehandlingen anfördes emellertid bl. a. att ett slopande av reduceringsreglernaför servering skulle medföra att blandad verksamhet uppkom i hotellrörelser medservering och att prisnivån skulle stiga . Rapporten föranledde ingetförslag till lagstiftning (prop. 1985/86:47 s. 42 f.). För all uppnå konkurrens-och konsumtionsneutralitet har kommittén föreslagit en generell och enhetligmervärdeskatt som träffar i princip all yrkesmässig omsättning. Vid en sådanmervärdebeskattning saknas enligt kommittén skäl att bibehållareduceringsreglerna för serverings- och hotelltjänster. Jag delar dennauppfattning och anser att ifrågavarande tjänster bör beskattas som annankonsumtion. Samtliga som yrkesmässigttillhandahåller serverings- och hotelltjänster är redan nu skattskyldiga ochmed i mervärdeskattesystemel. Med hänsyn härtill torde i avvaktan på ettgenomförande av kommitténs förslag i dess helhet en lidigardäggning avförslaget i denna dd inte medföra några tekniska problem. Inte hdler i övrigtkan bärande skäl anföras mot en lidigardäggning.Förändringarna i denna del bör därför träda i kraft . Enligt nu gällandebestämmelser räknas tillhandahållande av kost åt personal som yrkesmässigverksamhet endast när det sker i serveringsrörelse. Tillhandahållande avserveringstjänster åt egen personal i renodlade personalserveringar är såledesinte skattepliktigt. Om en skattskyldig arbetsgivare på detta sätt tillhandahållerserveringstjänster föreligger avdragsrätt endast för ingående skatt sombelöper på i huvudsak inventarier medan ingående skatt på livsmedel och andra förbmkningsvarorfaller utanför avdragsrätten. En arbetsgivare vars verksamhet i övrigt inte medförskattskyldighet saknar helt rätt till avdrag för ingående skatt som avser hanspersonalservering. Kommittén har anfört attett slopande av reduceringsreglerna för serveringstjänster medför attkonkurrenssituationen mellan fristående serveringar och personalrestaurangerförändras och att de nuvarande reglerna avseende personalserveringar därför börslopas. Förslaget innebär att tillhandahållande av serveringstjänster åt denegna personalen medför skattskyldighet enligt ML:s allmänna bestämmelser om yrkesmässighel. För subjekt med i övrigtskattefri verksamhet har kommittén av praktiska och administrativa skälföreslagit alt skattskyldigheten skall begränsas till sådana fall då saluvärdetav den tillhandahållna kosten för beskattningsåret överstiger . Jagdelar denna uppfattning och föreslår därför atl också tillhandahållande av koståt personal i annan verksamhet än serveringsrörelse skall anses somyrkesmässig verksamhet. Den begränsning som kommittén föreslagit i fråga omskattskyldighet vid tillhandahållanden till mindre värde motsvaras av den gränspå . som nu gäller för redovisningsskyldighetens inträde. Den föreslagna ändringeninnebär att del i viss utsträckning tillkommer nya skattskyldiga. Jag förordarmed hänsyn härtill att förändringarna i denna del inte skall träda i kraftförrän . Härigenom kan RSV, länsskattemyndigheterna och berördaskattskyldiga få skälig tid till förberedelser före ikraftträdandet. Detnu aktuella förslaget kräver ändringar i 14 och 17 §§ samt i punkt 1 avanvisningarna till 2 § och anvisningarna till 10 § ML. Denya reglerna medför ökade skatteintäkter om ca . 4.5 Försäljningsskatten på motorfordon, m. m. Mitt förslag:Försäljningsskatt skall tas ut för lastbilar med skåpkarosseri och för bussar,om totalvikten är högst . Den särskilda förhöjningen av skatten förfordon med tjänstevikt överstigande slopas. Viktgränsen skallgälla även avseende rätlen till avdrag för mervärdeskatt vid anskaffning avlastbil med skåpkarosseri eller buss. Även när del gäller skrotningspremie och skrotningsavgiftföreslås viktgränsen gälla. KIS:s förslag:Överensstämmer med mitt förslag. utomföreslagit att rätten till avdrag för ingående mervärdeskatt avseende Prop.1989/90:50 hyres- och driftskostnader för nu aktuella fordon slopas. Remissinstanserna:Förslaget, såvitt gäller försäljningsskatten, har i huvudsak tillstyrkts ellerlämnats utan erinran. Det har påpekats att det kan finnas skäl att låtabeskattningen omfatta även lastbilar med flak. Förslaget till skärpta reglerför avdragsrätt när det gäller mervärdeskatten har rönt kritik, särskilt detföreslagna avdragsförbudet för driftskostnader. Flera remissinstanser förordar atlavdragsförbudet ersätts med en uttagsbeskattning eller någon form avschablonmässig begränsning. Skälenför mitt förslag: Försäljningsskatt enligt lagen (1978:69) om försäljningsskattpå motorfordon tas ut för personbilar och motorcyklar, men dessutom för vissalastbilar och bussar. Principen kan därvid sägas vara alt sådana lättalastbilar och bussar som från användningssynpunkt är jämförbara med personbilaromfattas av skatten. Lätta lastbilar med skåpkarosseri samt lätta bussarbeskattas därför, men endast om totalvikten är högst . Dennagränsdragning avviker från vad som gäller enligt trafikförfallningarna, därgränsen mellan lätt och tung lastbil går vid totalviklen . Lätt lastbiljämställs i trafik- och körkortshänseende i huvudsak med personbil, medan andraregler gäller för de tyngre fordonen. Utredningenhar konstaterat atl försäljningen av lätta lastbilar med skåpkarosseri med tolalviktstrax över skattepliktsgränsen ökat mycket kraftigt på senare lid. Deissafordon har blivit mycket populära som ersättare för personbilar. De är numeraofta utmstade så att de i komforthänseende är fullt jämförbara med elleröverträffar vanliga personbilar. Fordonen används till stor del ellerhuvudsakligen på samma sätt som personbilar. Sannolikt har friheten frånförsäljningsskatt saml förmånliga mervärdeskatte- och förmånsbeskallningsreglerväsentligt bidragit till fordonstypens popularitet. Medhänsyn till den tekniska utvecklingen och det kraftigt ändrade inköpsmönstretoch användningsområdet för dessa fordon bör skattefri-helsgränsen höjas till . En naturlig gränsdragning jämfört med annan lagstiftning uppnås därvid.Några sakliga skäl för att undanta denna typ av fordon från beskattningen finnsenligt min mening inte. Nuvarande gränsdragning leder dessutom till ettbetydande skallebortfall. Förslaget föranleder ändringar i 4 § lagen omförsäljningsskatt på motorfordon. Dethar ifrågasatts om försäljningsskatten inte också borde omfatta lätta lastbilarmed flak. Även på delta område har den tekniska utvecklingen lett fram lill allfordonen i många avseenden är jämförbara med personbilar. Skaltefriheten kanleda lill atl denna typ av fordon väljs i stället för personbilar. Det finnsockså vissa definitions- och kontrollmässiga problem med all ha olikaskatteregler för lastbilar med resp. utan skåpkarosseri. Jag är emellertid inteberedd att lägga fram ett förslag om beskattning avflaklastbilarna. Frågan har visst samband med vilka regler som bör gälla imervärdeskattehänseende. Jag återkommer till detta i det följande. Försäljningsskattenberäknas med ett visst belopp per kg tjänstevikt. För fordon med tjänstevikt överstigande tillkommer emellertid också 94 etttillägg, som uppgår till . för varje fullt femtiotal kg över . Prop.1989/90:50 Tillägget har syftat till att få en bättre relation mellan pris ochförsäljningsskatt för de tyngsta fordonen. är det emellertid endast enytterst liten del av personbilama som är så tunga att de träffas av den extra skatten.Tillägget kommer därför i huvudsak att träffa de fordon för vilkaförsäljningsskatt nu föreslås införd.