prop · GD0378 · 1989-12-31 00:00:00 — Skälenför mitt förslag: Utformningen av kvalifikationskraven överensstämmer delvismed nu gällande syslem. På följande punkter föreslår jag vissa förändringar. Denmaximalt tillåtna täckningsgraden på utgivningsorten höjs från . Dellägsta abonnemangspriset anges som ett fast belopp i kronor och inte som iform av en allmän jämförelse med tidningar i samma kategori. Kravet på en undregräns för volymen redaktionellt material sänks från 1 300 lill 1 000 spaltmeterper år. Den högsta andelen betalt annonsutrymme höjs från . Mittförslag innebär också all del i fortsättningen inte bör finnas något hinder förstödmollagande tidningar att ge ul annonsblad av en viss omfattning samtidigtsom de erhåller driftsstöd. Motiven för det sistnämnda är desamma som jagredogjort för (tidigare jfr avsnitt 5.3.1). Jagmenar, liksom kommittén, all förändringen av täckningstalet bör ses i ljuset avall motsvarande regel fiir hög- och medelfrekventa dagstidningar tillåter upp till40% täckningsgrad innan driftsstödet upphör. kan en 25%-gränsunderlätta etablerandet av nya lågfrekventa tidningar. För tidningar somexempelvis är inriktade på en utpräglat lokal nyhetsförmedling och vars spridningär slarict begränsad till ett mindre geografiskt område eller en glest befolkaddel av landet är det också så att även ett relativt högt täckningstal endastkan motsvara en liten utgivningsvolym mätt i absoluta tal. Procentandelen bör,liksom , beräknas som ett genomsnitt såatt eflFeklen av tillfälliga svängningar kan elimineras. Detär viktigt atl det finns en spärr mot atl stödmollagande tidningar kraftigtsänker sill abonnemangspris i syfte atl öka upplagan. 1 likhet med kommitténanser jag del vara rimligt alt del lägsta tillåtna abonnemangspriset ligger påen sådan nivå att del inte kan anses som enbart symboliskt. Härigenom fårstaten en bekräftelse på att en stödmottagande tidning verkligen tillgodoserett informationsbehov hos läsarna. Den nuvarande regeln omlägsta abonnemangspris för en stödmottagan de tidning innebär atl en stödtidnings pris inte uppenbart får avvika från prisei på andra tidningar i den kategori som tidningen tillhör. Svårigheter na alt i fråga om de lågfrekventa tidningarna tolka denna regel talar för att den i fortsättningen för dessa tidningars vidkommande ges en mer entydig utformning. Till skillnad från kommittén är jag emellertid inte beredd all ange ell visst lägsta belopp utan anser att det bör fastställas av presstöds nämnden. Den av kommittén angivna nivån . för en endagstidning resp. ungefär det dubbla för en tvådagarstidning har dessutom noterats penningvärde. Beräkningarna grundade sig på en undersökning av abonnemangspriser. Enligt min mening är det med tanke på den lid som gått rimligt att nämnden fåi" göra en ny skälighetsbedömning för all 20 senare regelbundet, bl.a.mot bakgmnd av förändringar i penningvärdet, Prop. Eftersom denna regel har en mer allmän utformning, och den i betänkandet omtalade 150- kronorsgränsenhar varit den enda kända föreslagna förändringen, utgår jag frånatt nämnden inledningsvis ulformar villkoret så all berörda tidningar intedrabbas av retroaktivt verkande kvalifikationskrav som de inte hunnit förbereda sig på. Dennuvarande gränsen för andelen redaktionellt material vid lägst 1 300 spaltmetertillkom urspmngligen i syfte att hålla undan annonsblad med viss redaktionelltext. Kravet har omfattat tidningar med en utgivningsfrekvens på mellan en . I betänkandet för kommittén en diskussion i frågan och menarbl. a. alt det vore tilltalande om denna regel kunde avskaffas. Mot deltaanförs att presstödsnämnden i så fall kan komma att tvingas göra svåradiskretionära bedömningar i förhållande till annonsblad. Kommittén stannarslutligen föratt regeln bör bibehållas, men på en lägre nivå. När det gällerandelen redaktionellt innehåll anser jag all ett villkor avseende denna börfinnas även i fortsättningen. För atl klart avgränsa lågfrekventadagstidningar i förhållande till annonsblad med viss redaktionell text räckerdet med en minimigräns om . En sådan nivå torde heller inte avtidningarna uppfattas som kostnadsdrivande vad gäller redaktionsulgifterna. Ilinje med de övriga förenklingarna föreslår jag att gränsen för högstaannonsandel höjs något. Även i fortsättningen bör det dock finnas en spärr motatt de lågfrekventa tidningama till mycket stor del fylls med annonser. Enhöjning lill den nivå som gällt för flerdagarstidningar synes kunna godtasutan påtagliga nackdelar. Mittförslag: För lågfrekventa dagstidningar skall driftsstöd beviljas med årsvisberäknade schablonbelopp. Beloppen bör i likhet med nu gällande ordning varahögre för tidningar med riksspridning än för övriga tidningar. skall utöver generella villkor för driftsstöd krävasatt en tidning avsätter huvuddelen av sin upplaga i minsl hälften av blockregionemautanför ulgivningsregionen och i olika delar av landet. För att en sådantidning skall få fullt stöd krävs en abonnerad upplaga på minst 10000 exemplar.Om upplagan är mellan 9999 och 7000 exemplar beviljas bidrag med stegvis minskadebelopp. Fören riksspridd lågfrekvent tidning med ett nummer bör följande bidragsskala gälla. vid minst 10000 abonnerade exemplar 2 750000 " 9000 Fören riksspridd lågfrekvent tidning med två nummer bör följande bidragsskala gäUa. vid minst 10000 abonnerade exemplar 3050000 " 9000 För lågfrekventatidningar med lokal och regional spridning skall driftsstödet vara . Kommitténs förslag skiljersig från mitt endast i fråga om stödbeloppen. För riksspridda lågfrekventatidningar med ett eller två nummer är i övrigt slödslmkturendensamma. För lågfrekventa tidningarmed lokal och regional spridning bör driftsstödet exempelvis vara . Remissinstanserna: Kommittérrsförslag godtas överlag av remissinstansema. Från något håll anges att beloppetlill lågfrekventa tidningar med lokal och regional spridning bör höjas. Skälen för mitt förslag:Stödet till lågfrekventa tidningar bör liksom nu utgå med etl schablonbelopp.Jag anser det också vara rimligt all tidningar med riksspridning får etl störrebidrag än övriga lågfrekventa tidningar bl.a. med tanke på de högre kostnadersom i allmänhet hänger samman med produktionen av en tidning med riksspridning. är liksom kopplat lill spridningen i blockregioner.Blockregion motsvaras av det i tidningsstatistiksammanhang användabegreppet A-region. Hur riket indelas i A-regioner framgår av kartan i bilaga3. Det nuvarandekvalifikationskravet för rikstidningar om minsl lOOOO exemplar i abonneradupplaga anses, enligt vad kommittén har inhämtat. vara alltför stelt. Ävenom detta gränstal underskrids med bara något eller några hundratal minskas denaktuella tidningens produklionsbidrag kraftigt. Jag anser all denna tröskeleflfektär onödigt kännbar. Ölägenheterna bör i betydande grad kunna elimineras genomatt bidragsbeloppet avtrappas successivt för varje tusental exemplar, dock intelängre ned än till minimiantalet 7 000 exemplar. Vid lägre upplagelal beräknasdriftsstöd som för tidningar med lokal och regional spridning. har enligt kommittén stora svårigheter atl säkra sinexistens. Dessa tidningar spelar en betydande roll för mångfalden inom pressen.Det är viktigt att de lågfrekventa tidningama inte bara kan leva vidare utanockså kan utvecklas . Eftersom möjligheterna till kostnadssänkanderationaliseringar för många tidningar i denna gmpp redan är långt utnyttjadekan det utvecklingsstöd som jag föreslår i det följande (avsnitt 6) sannolikt geendast små eflFekter. Som kommittén noterat finns det för vissa tidningar enmöjlighet all höja abonnemangspri-sema. Det intäktstillskott som kan bliföljden är dock av mindre avgörande omfattning. Vidmin medelsberäkning harjag liksom för andra tidningskalegorier tagit hänsyntill kostnadsutvecklingen och förändringen av marknadsvillkoren. Fömtsättningamaför utgivning av lågfrekventa dagstidningar torde därmed förbättras iförhållande till de villkor som gäller inom hittillsvarande stödordning. Mittförslag: 1 undantagsfall får ett begränsat driftsstöd beviljas även fördagstidningar vars täckningslal överstiger och ges ut i vissaglesbygdsområden som kännetecknas av en extraordinär marknadsstmktur där varoch en av tidningama fyller en särskild funktion för mångfalden inomdagspressen. Dessa områden är , och Laholmsområdet. Dagstidningari Tomedalen som till väsentlig men inte övervägande del är skrivna på finskabör kunna erhålla ett begränsat driftsstöd även om täckningstalel överstiger40%. Andelen finsk text bör uppgå till . Presstödsnämndenbör fastställa driftsstödels storlek enligt dessa särregler mot bakgmnd av desärskilda villkor som råder på resp. utgivningsort. Bidrag får högst uppgå tillden beloppsgräns (1,54 milj. som gäller för lågfrekventa tidningar medlokal och regional spridning. Kommitténs förslagöverensstämmer delvis med mitt förslag. När det gäller stödets storlek förordarkommittén att de tillämpade nivåerna enligt nuvarande särregler förbidrag till dessa tidningar bör användas som utgångspunkt vid presstödsnämndensprövning. Stödet till Gollands-tidningama (.) bör tjäna somriktmärke. tidningari Tomedalen bör motsvaras av bidrag till Haparanda- Prop.1989/90:78 bladet (. Remissinstanserna:Merparten av remissvaren innehåller inga invändningar mot förslaget. Kritikframförs från några av de tidningar som berörs av förändringama. TU föreslåratt tidningsutgivningen i och också bör innefattas av särregeln. Presslödsnämndenförordar alt del bör ankomma på nämnden att efter en fömtsättningslös prövningfastställa de belopp som skall utbetalas enligt särregeln. Skälenför mitt förslag: Jag anser all det finns starka skäl för att beviljadagstidningar som ges ut i Gollands, , och kommunerdriftsstöd trots att täckningsgraden kan överstiga de föreskrivna gränsema förresp. 1 dessa utgivningsområden råder, som kommittén framhåller,sådana geografiska eller befolkningsmässiga förhållanden att den till en vissprocentandel beräknade hushållstäckningen inte ger en rättvisande bild avvederbörande tidnings faktiska konkurrenssituation. Även ett högt täckningslalre]3resenlerar en tämligen liten upplaga mätt i absoluta tal. 1enlighet med nuvarande stödordning erhåller tidningen ettvisst produktionsbidrag trots en förhållandevis hög hushållsläckning. Jaganser alt det finns starka skäl för att en tidning som ges ut under sådanabetingelser även fortsättningsvis bör kunna beviljas driftsstöd. Motiven fördelta är främst att tidningen till inte obetydlig del är skriven på finska ochdärmed fyller en funktion för den finskspråkiga befolkningen i som den ingår i gmppen av svenskspråkiga dagstidningar. Närdet gäller tidningar i Tomedalen, dvs. , , och Övertorneåkommuner, med högre täckningsgrad än gällande gränsvärde bör det liksom hillillskrävas en minsta andel finsk text för att kunna erhålla begränsat driftsstöd.Jag anser att den nuvarande regeln som innebär att stödet ökar med ett visstbelopp för varje procentenhet finsk text inom intervallet är onödigtkrånglig och föreslår att kvalifikationskravet skall vara uppfyllt orn denfinska texten uppgår till av innehållet. Några altemativabidragsnivåer knutna till vissa procenttal bör inte förekomma. Förslagetinnebär på dessa punkter såväl regelförenklingar som en begränsning av delantal tidningar vilka ges en särbehandling i jämförelse med nu gällande system. Ilikhet med presstödsnämnden anser jag all nämnden bör få besluta om vilkabelopp som skall utbetalas med stöd av denna särregel. Bidrag bör högst kunnabeviljas med det belopp som jag i det föregående har föreslagit för lågfrekventatidningar med lokal och regional spridning, dvs. Mittmotiv för förändringen av maximibeloppen är atl presslödsnämn den när det gäller begränsat driftsstijd och driftsstöd i särskilda fall, såväl för hög- och medelfrekventa som för lågfrekventa dagstidningar, fritt bör kunna pröva bidragsbehovet i förhållande till de särskilda villkor som gäller för resp. tidning på ulgivningsorten. Denna princip tillämpas även 24 nu men med olikamaximibelopp för de skilda särreglerna och tidningskategorierna. Ytterligareargument för en förenkling är atl utgivningsvillkor och andra fömtsättningarfortlöpande ändras för de tidningar som är berörda. Ett och samma maximibeloppbör fortsättningsvis gälla för nämndens prövning enligt dessa särregler. Förtidningar på andra språk än svenska gäller däremot särskilda villkor förbestämningen av stödbelopp, vilket jag strax återkommer till. Förslaget innebär allnågra utpräglade högläckningstidningar nu förs bort från den krets av tidningarsom har rätt till driftsstöd. Stödet lill dessa motiverades ursprungligen medhänvisning till all förstatidningen på en ort skulle ges en särbehandling närupplagedifferensen lill andratidningen var relativt liten. Denna särregelförlorade sitt berättigande när hushållstäckning blev den fördelningsgrundandefaktorn. Genom ell riksdagsbeslut fick de tidningar som uppburitsådant stöd rätt att övergångsvis i avvaktan på kommande utredning behållasina då utgående produktionsbidrag oförändrade nominella nivå.Eftersom dessa tidningar har en täckningsgrad som överstiger , uppfyller deinte föreslagna kvalifikationer för driftsstöd. Kommittén bedömer all de berördatidningsföretagen är ekonomiskt stabila företag vilkas materiella behov av subventioneringför den löpande driften måste anses obefintligt. Enligt min mening behövs intelängre några särskilda övergångsregler. 5.5.2Driftsstöd i särskilda fall Mittförslag: Driftsstöd får också beviljas två andra tidningskategorier även om deinte uppfyller samtliga villkor för alt vara dagstidning. En tidning som huvudsakligen ärskriven på annal språk än svenska och som vänder sig till en språklig minoritetsgmppi landet får uppbära driftsstöd, om den till övervägande del innehåller nyheter,annan information och debatt, som rör förhållanden i och om tidningenhar sin huvudredaktion här i landet. Kvalifikations- och beräkningsnormer iövrigt skall vara desamma som för dagstidningar med allmänt driftsstöd ochmotsvarande utgivningstäthet. En tidning som i huvudsak distribueras till svenskamedborgare utomlands får uppbära driftsstöd om den behöver detta för alt kunnafortsätta med sin utgivning. Kvalifikationskraven i övrigt skall vara desammasom för andra dagstidningar med motsvarande utgivningstäthet. Stödbeloppetskall fastställas av presslödsnämnden och får högst uppgå till denbeloppsgräns som gäller för lågfrekventa tidningar med lokal och regionalspridning. Kommitténs förslagöverensstämmer i stort med mitt förslag. När det gäller den förstnämndakategorin tidningar föreligger en skillnad i förhållande till mitt förslag.Kommittén föreslår att tidningar på annat språk än svenska, med ett innehållsom "till övervägande del innehåller nyheter, Prop. 1989/90:78 annaninformation och debatt, som rör förhållanden i eller är av allmäntintresse", skall kunna uppbära presstöd. Vadgäller den andra kategorin skiljer sig kommitténs förslag från mitt endast närdel gäller preciseringen av stödbeloppets storlek. Enligt kommittén bör presslödsnämndenbesluta om stöd inom en ram för högsta tillåtna bidrag efter i stort sammaprinciper som tillämpats. förespråkar när det gäller tidningar på andra språk änsvenska att en sådan tidning för att vara bidrags-berättigad till övervägandedel skall avhandla förhållanden i . Nämnden har konstaterat allåtminstone någon av tidningarna i denna kategori endast till obetydlig delhandlar om förhållanden i . Den formulering som föreslogs i den senastepropositionen om invandrarpolitiken bör därför införas. TidningenSverige-Nytt vill jämställas med övriga lågfrekventa tidningar eftersomtidningens distributionskostnader är avsevärt högre än för annan press. Skälenför mitt förslag: I likhet med vad som gäller bör driftsstöd i särskildafall kunna beviljas tidningar som hör till de två här nämnda kategorierna ävenom de inte uppfyller samtliga övriga kvalifikationskrav. 1985/86:98 om invandrarpolitiken anförde jag (s. 108) följande när detgällde särreglerna för tidningar på andra språk än svenska i förhållande tillpresstödet. Motivetför dessa regler är all garantera atl stöd endast utgår till sådana tidningarsom riktar sig till invandrare i . Reglema tjänar stödets huvudsyfte,nämligen alt skapa bättre fömtsättningar för information, debatt ochopinionsbildning bland invandrare i . Slutligen bör tidningen tillövervägande del innehålla nyheter och annan information samt debatt omförhållanden i . Medanledning därav uttalade konstitutionsutskoltet (KU 1985/86:23, s. 3) att kravet på all invandrartidningama för att få statsbidrag tifi övervägande dd skall innehålla nyheter och information saml debatt om förhållandena i främst motiveras med att stöd inte skall kunna utgå till tidningar som ensidigt är inriktade på ett eller flera andra länders förhållanden. Utskottet ansåg att detta var ett bärande skäl och att man därför liksom måste godta ett stödvillkor som i någon mån lar sikte på innehållet i tidningen. Vidare anförde utskottet att invandrartidningar na självfallet också borde kunna innehålla intemationella nyheter och debatter i stora intemationella frågor och ansåg därför att den i propositio nen föreslagna formuleringen av villkoret var väl snäv. Syftet med bestäm melsen borde klarare tillgodoses med en formulering som innebär att en sådan tidning till övervägande del bör innehålla nyheter, annan informa tion och debatt, som rör förhållanden i eller är av allmänt intresse. Förslaget från kommittén överensstämmer med vad ulskollel framförde vid 1985/och innebär inte några förändringar. har emellertid påtalat alt villkoret "...eller är av allmäntintres se" i praktiken har tolkals så att tidningar på andra språk än svenskaändå till endast obetydlig del har kunnat handla om svenska förhållanden utan 26 att bryta mot särregeln.Jag delar presstödsnämndens uppfattning om att Prop. 1989/90:78 villkoret börskärpas för att bättre tillgodose del urspmngliga syftet, nämligen att främjanyhetsförmedling och opinionsbildning i den svenska demokratiska processen.Jag föreslår därför att denna del av villkorsbestämningen fortsättningsvisutgår. En tidning på annat språk än svenska bör kunna uppbära driftsstöd om dentill övervägande del innehåller nyheter, annan information och debatt, som rörförhållanden i . Formuleringen "lill övervägande dd" medgerett betydande utrymme för material som rör förhållanden i andra länder. Trotsvad jag i övrigt anför om förenklade och enhetliga regler för fastställandet avstödbelopp när det gäller begränsat driftsstöd och driftsstöd i särskilda fallfinner jag inga skäl att ändra villkoren för beräkningen av stödbelopp tilltidningar på annat språk än svenska. fyller en viktig funktionför invandrare i och bör även kunna erhålla driftsstödfastän de inte hell uppfyller villkoren enligt huvudreglerna. Dessa tidningarskall därför när det gäller driftsstöd likställas med dagstidningar. För detidningar som uppburit bidrag betyder detta med nuvarande utgivningstäthel att stöd bör beviljas enligt reglerna för lågfrekventa tidningar, dvs. Närdet gäller tidningar som i huvudsak distribueras till svenska medborgareutomlands bör etl villkor för stödet liksom nu vara all tidningen är beroendeav stöd för all kunna upprätthålla utgivningen. Dämtöver gäller övriga villkorför allmänt driftsstöd, med undantag för villkoret att en tidning i huvudsakskall distribueras inom landet. Ett motiv för stöd till denna kategoritidningar är att de fyller en viktig funktion för svenskar som tillfälligteller mer permanent är bosalla i utlandet. 1avsnitt 5.5.1 föreslog jag beträflFande begränsat driftsstöd atl presstödsnämndenmot bakgmnd av utgivningsvillkoren för sådana tidningar bör kunna beviljabidrag med högst det belopp jag har föreslagit för lågfrekventa tidningar medlokal och regional spridning, dvs. Jag anser att sammamotiv rörande behovet av förenkling och flexibilitet gör sig gällande även här,varför motsvarande villkor bör gälla för presstödsnämndens beslut omstödbelopp för denna lidningskategori. Mittfiirslag: En dagstidning som uppburit oreducerat driftsstöd enligt den nyastödordningen men som inte längre uppfyller kvalifikationskraven skall, underdet första året efter det atl tidningen upphört att vara slödberätligad enligthuvudreglerna, få stöd motsvarande två tredjedelar av senast erhållnaoreducerade belopp och under del därpå följande året en tredjedel av dettabelopp. Skulle förhållandena ändras så att tidningen enligt huvudreglema återblir kvalificerad för oreducerat stöd skall denna avtrappningsregd inte längretillämpas. Omen hög- eller meddfrekvent dagstidning övergår till atl bli en lågfrekventtidning bör driftsstöd övergångsvis kunna beviljas med en motsvarande avtrappning. Kommitténsförslag överensstämmer i stort med mitt förslag. Remissinstanserna:Inga invändningar riktas mot förslaget. Skälenför mitt förslag: Om en tidning som varit berättigad till driftsstöd enligt dennu föreslagna slödordningen utvecklas så att den inte längre uppfyller kvalifikalionemaoch därför inte längre skall ha stöd, bör detta avvecklas successivt. Genom denföreslagna avvecklingsregeln slår huvudreglema igenom fullt ul först dettredje året efler beslutet att tidningen inte längre skall uppbära stöd. Härigencimges tidningsföretagen rimliga plane-ringsfömlsältningar. Denföreslagna stegvisa bidragsnedtrappningen gör all någon glidandereduceringsskala i vissa täckningstalsinlervall inte heller blir nödvändig. Därigenomförenklas regelsystemet och tidningsföretagen kan lättare beräkna omfattningenav framtida presstöd. Ilikhet med vad som gäller anser jag att en tidning som drar ned utgivningstäthetenoch därigenom byter kategori från hög- eller meddfrekvent till lågfrekvent,också bör kunna erhålla ett successivt avtrappat stöd ned till den nyastödnivån. Det nedtrappade stödbeloppet bör fastställas efter samma modell somi den generella avtrappningsregeln. Avvecklingsregelnbör inte vara tillämplig för sådana tidningar som uppburitproduktionsbidrag men som inte blir berättigade till allmänt driftsstöd i detnya systemet. För flertalet sådana tidningar föreslår jag särskildaövergångsbestämmelser (jfr avsnitt 8.1). Vad jag nu harföreslagit om avveckling av driftsstöd bör däremot inte gälla när vissasärskilda omständigheter föreligger. Jag kommer all redogöra för dessa fall. 5.7Reduktion av stödbelopp i särskilda fall m. m. Ivissa undantagsfall bedömer jag att presstödsnämnden bör ges befogenhet attreducera eller helt dra in ett stödbelopp som enligt huvudnormema annars skulleha beviljats. Detta bör givetvis ske endast efler noggrann prövning och gmndaspå särskilda omständigheter. Jag övergår nu till attnärmare redovisa när jag anser del kan vara berättigat med reduktion avdriftsstöd eller nedsättning av andra slags stödbelopp eller när det skall varamöjligt alt hålla inne beviljat stöd. 5.7.1Företag med särskilt goda resultat Mitt förslag: driftsstöd skall reduceras successivt om tidningensresultat sedan det belopp som uppburits i driftsstöd frånräknats underföregående räkenskapsår varit positivt och uppgått till mer än hälften avstödbeloppet. Stödet skall helt upphöra efler . Vidare bör vissa villkorrörande ekonomisk styrka vara uppfyllda innan en sådan tidning åter kanerhålla driftsstöd enligt huvudreglerna. Kommitténsförslag överensstämmer med mitt förslag. Remissinstansernainvänder endast undantagsvis mot förslaget. TU föreslår alt man bör utgå frångenomsnillet av de tre senaste årens rörelseresultat. Skälenför mitt förslag: Avsikten med presstödet är enligt min mening inte atl beviljabidrag lill tidningar som på egen hand lyckas uppnå en vinst av viss storiek iförhållande till driftsstödet. Om ett tidningsföretags ekonomi utvecklas sågynnsamt att en fortsatt tilldelning av driftsstöd måste betraktas som heltöverflödig bör stödet därför reduceras trots alt tidningen i övrigt uppfyller kvalifikalionemaenligt huvudreglerna. Enligt min mening bördriftsstödet till en tidning under sådana omständigheter minskas successivtoch helt upphöra efler .