prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Sekretariatethar genomfört två anlark-tisexpeditioner, varavden ena var genom tiderna största antark-lissatsning med etlframgångsrikt forskningsprogram. Forskningsstationen har uppförts iAntarktis säsongen 1988/89. har uppnått konsultalivstatus i Anlarktisfördragel. Sekretariatethar utarbetat planer för all komplettera forskningsverksamheten i Antarktismed ett nordligt arktisforskningsprogram SWEDAR-CTIC. Den breddade verksamhetenställer krav på ökade resurser såväl för expedilionsverksamhden som förmyndighetens basfunklioner. Färdiga planer finns nufor en större svensk vetenskaplig expedition med isbrytaren in i denArktiska oceanen. För anslagsperioden beräknas ell medelsbehov motsvarande 69milj. inklusive 8 milj. kr. för utmstning av som ej kanhänföras till kategorien vetenskaplig utrustning. En anslagsnivå på 23 miljkr bör vara riktmärket för bedrivande av en långsiktig, kvalificeradsvensk polarforskning under fortsättningen av 90-talet. Detta är nödvändigt bl.a. för atl skall kunna agera som en fullvärdig part i detinternationella samarbetet i , som är under framväxt. kommer attbli 90-talets stora internationella intresseområde, med miljöfrågorna som ettviktigt fokus. Sekretariatetföreslår all namnet på myndigheten ändras lill Svenska polarinslitutet. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Polarforskningblev genom proposition om forskning ett prioriterat forskningsområde.Under den gångna perioden haren rad framgångsrika forskningsinsatsergenomförts i anslutning lill de expeditioner som sekretariatet ansvarat för.Svenska forskare har bl. a. bidragit till att öka kunskaperna om Antarktisklimat, djurliv och miljö. Genom att har konsultativ status iAnlarktisfördragel har möjligheterna till etl svenskt agerande för ett bättreskydd av denna sårbara och för vår globala överlevnad omistliga kontinentväsentligt förbättrats. har också ökat sina insatser i anslutning tillde olika konventioner under Antarktislraktaten, som finns för skydd av livet påland och i havsområdena runt kontinenten. Efter de storasatsningarna på finns nu anledning att också ge ökaduppmärksamhet. Den politiska utvecklingen i väriden har inneburit helt nya ochbättre förutsättningar för forskningssamarbete även i de norra polarområdena. Såledesplanerar polarforskningssekrdariatd etl utökat samarbete med itidigare för svensk forskning inte tillgängliga områden av . Långtframskridna planer finns nu för en marint orienterad vetenskaplig expedition idessa farvatten med den nya svenska isbrytaren . Påsamma sätl som när det gäller forskning i motiveras utökade svenskaforskningsinsatser i främst av miljöskäl. Miljöeffekterna är här ännustörre för livsbetingelserna i . tillöverläggningar mellan olika berörda länder avseende miljöfrågorna i . Ettförsta möte hölls i och ett andra möte planeras tillvåren 1990 i . Arbetet syftar till att ta fram underiag för åtgärder tillskydd av miljö, som kan föranleda beslut på ett möte mellan berördaregeringar . Polarforskning måste iosedvanligt stor utsträckning ske i internationellt samarbete. Inte minstkostnaderna för den nödvändiga basorganisationen i form av fartyg, drivmedeloch utrustning motiverar ett samarbete. De stora avstånden innebär ytterligareökade kostnader. Polarforskningssek-retarialet har ett omfattande informelltsamarbete med andra länder över hela världen. Nordiskt samarbete, t.ex. vid planeringenoch genomförandel av Antarklisexpeditioner, kommer all innebära minskadekostnader för fortsättningen av den forskning som inletts under den gångnaplaneringsperioden. Under detta anslagberäknas kostnaderna för polarforskningens basorganisation. Forskningsprojektutväljs och prioriteras i vanlig ordning av forskningsråden. Denna ordning ärändamålsenlig och bör bibehållas. Möt slutet av den planeringsperiod som nuinleds har polarforskningen varit ett prioriterat forskningsområde.Under den gångna delen av har tyngdpunkten legat på ochunder den kommande delen kommer all ges prioritet. Regeringen avser attinför beslut om omfattning och inriktning av polarforskningen fr.o.m. budgetåret1993/94 göra en utvärdering av de vunna erfarenheterna och en fördjupad analysav roll i del internationella samarbetet. Den inomvetenskapligakvaliteten i de gjorda insatserna bör bedömas under medverkan av utländskasakkunniga. Organisationsformerna för arbetet och samarbetet med framföralltvåra grannländer bör även belysas. För /91beräknas en resursförstärkning om 4 milj. kr. Den svenskaexpeditionsverksamheten i och måste ges en omfattning som rymsinom tillgängliga resurser. Regeringen förutsätter dock att expeditionerna,liksom hillills, kan genomföras i samarbete med svensk industri och andraintressenter. I budgetpropositionen 1990har beträffande statens löne- och pensionsverk föreslagils alt kostnaderna förpensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr. o. m. /91.Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter. Förpris- och löneomräkning har beräknats . Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. allriksdagen lill Polarforskning Tör budgelärel 1990/91 anvisar ettreservationsanslag på . E 26.Vissa bidrag till forskningsverksamhet 15 683 283 16491000 17931000 1988/89Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 11716 Utbildningsdep. Underanslaget beräknas de statliga bidragen till i , samt mot cancer. Beräknad ändring 1990/91 (2 993000)' (670000)' Bidrag till svenska forsknings- (115000)' 'Anslaget Bidrag till i utlandet. Anslagsframställninghar avlämnats av , Svenska inslilulel i , i och i . Vetenskapsakademienanser sin viktigaste uppgift vara atl företräda den fria och obundnaforskningens intressen. kompelens bör bättre tas till vara avstatsmakterna, t.ex. genom att ges ökade möjligheteratt fungera sområdgivare i olika frågor. Akademienhar års forskningsproposition uppmanat sina vetenskapliga klasseratt var och en ge sin syn på tillstånd och behov inom sina vetenskapligaområden. har ställt samman synpunkterna i rapporten.Utvecklingstendenser inom olika vetenskapsområden. programomfattar olika insatser i syfte att bygga upp och vidareutvecklakontakter inom det internationella och nationella forskarsamhället, inklusiveutgivning av vetenskapliga tidskrifter, information, deltagande imultinationella projekt samt ett snabbt expanderande engagemang i miljö- ochenergifrågor. ansvarar också för vetenskapliga institutioner somskall komplettera landets universitetsinstitutioner. delar utforskningsunderstöd och vetenskapliga priser från donationsfonder somförvallas av . Detinternationella sekretariatet till International Geosphere- Biosphere Programmehar förlagts lill . Under /91 kommer projektetsforskningsfas att inledas. Regering och riksdag harfatlat beslut om inrättande av s.k. centra för marin forskning viduniversiteten i , och . Det centmm som förlagts tilluniversitetet i har fömtsätts bygga en väsentlig del av sin verksamhetpå samverkan med marinbiologiska station vid Krislineberg.Akademien ser positivt på det utvidgade samarbetet med i utnyttjandet av Kris-tinebergsslalionen. hemställer om enökning av statsbidraget med , vilket utöver kompensation för löne-och prishöjningar skulle ge ekonomiska möjligheter dels till en nödvändigförstärkning av forskningsinstitutioner, dels till en utveckling avmiljösamarbetet med andra akademier i första hand mnt , dels till enutvidgning av utredande verksamhet. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Bidraget lill detInternationella meteorologiska institutet vid i harhittills utgått från detta anslag. Regeringen har under anslaget Matematisk-naturvetenskapligafakulteterna m m föreslagit att bidraget till institutet i fortsättningenskall anvisas som en anslagspost under nämnda anslag. Förevarande anslag bördärför minskas med . Bidraget till mot cancer harhittills utgått från förevarande anslag. Bidraget avser information omcancersjukdomarnas uppkomst, förebyggande, symtom och behandling. Denverksamhet som bidraget avser faller inom ansvarsområde,varför medlen bör anvisas under detta departements huvudtitel. Regeringen har iårets budgetproposition under det under huvudtiteluppförda anslaget Bidrag till hälsoupplysning beräknat medel för detta ändamål.Här beräknas en minskning med . Vetenskapsakademienhar på regeringens uppdrag gjort en kartläggning av forskningssamarbetet mellanSverige och det övriga . Det vetenskapligasamarbetet har publicerats i skriftserie. Rapporten innehåller en radförslag till insatser för att vidmakthålla och stärka internationellaforskningssamarbete. föreslår ökade medel för postdoktorsstipendier,resemedel för doktorander och högskolelektorer samt medel för gästforskare ochforskningsinformation. Härutöver föreslår särskilda insatser riktademot , och . Regeringen har i detföregående behandlat det internationella forskningssamarbetet och de insatsersom regeringen föreslår för alt ytterligare utveckla detta. Särskilduppmärksamhet måste nu riktas mot . Regeringen har föreslagit betydandeförstärkningar för forskningssamarbete med EG. Regeringen föreslår också attdet bilaterala samarbetet med bl. a. förstärks med 30 milj. kr.Medlen för Svenska institutets stipendie- program föreslås utökademed 6 milj. kr. för att utöka de forskarstuderandes möjligheter tillinternationella kontakter. iGöteborg och har träffats ett avtal rörande samarbetet ianslutning till Krislinebergs marinbiologiska station (KMBS). KMBS är enbetydelsefull basresurs för fältarbetet i anslutning lill det centmm för marinforskning som etablerats i . Regeringen har, vilket utförligareredovisats i det föregående, beräknat medel för en permanent utbyggnad avlokalerna för verksamhet i Krislineberg. En arbetsgmpp medrepresentanter för bl. a. universitet. ochbyggnadsstyrelsen har utarbetat programskisser och kostnadsunderlag för enutbyggnad. Regeringen kommer all senare ta ställning lill den närmareutformningen av erforderliga utbyggnader. Regeringen uppdrog hösten1989 åt att utreda och föreslå former för en utveckling avdet svensk-sovjetiska forskningssamarbetet. redovisade uppdraget ijanuari 1990. Regeringen kommer att i annat sammanhang behandla denna fråga. () har föreslagit alt medel motsvarande kostnaderna för entjänst vid naturvetenskapliga station överförs lill anslag.Regeringen biträder förslaget och föreslår en uppräkning av bidraget lillVetenskapsakademien med . med motsvarande minskning av NFR:s anslag. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Innevarandebudgetår anvisas under anslaget Bidrag lill i utlandet m. m.medel för bl. i , i samtSvenska forskningsinstitutet i . Svenska inslilulel i Romhar enligt sina av regeringen fastställda stadgar alt "inom svensktkulturliv främja kännedomen om antikens kultur i , att varaorgan för svensk humanistisk forskning och undervisning, främst inom deantikvetenskapliga och historiska samt de konst- och arkilekturhistoriskaområdena ävensom all främja svensk konstnäriig verksamhet i ".Institutet har i sin anslagsframställning bl. a. begärt medel för förstärkningav verksamheten inom konstvetenskap. i Athenhar enligt stadgarna till uppgift att bedriva forskning och undervisning iklassisk arkeologi samt att främja kultumlbyle mellan och det nutidaGrekland. Institutet yrkar en uppräkning av bidraget med hänvisning till désmala marginaler institutet har samt till inflationen i . i började sin verksamhet . fickinslilulel hyra det s.k. dragomanhuset, beläget på svenska generalkonsulatetstomt i har statsbidrag för täckande av lokalkostnadernam.m. Institutet skall "främja svensk forskning, främst humanistisk, iTurkiet och , såsom turkisk och annan orientalisk filologi,antikvetenskap, bysanlologi, orientalisk arkeologi, historia, konstvetenskap,arkitekturhistoria, religions- och kulturhistoria samtsamhällsvetenskap". Institutet hemställer om bidrag för en tjänst som föreståndareför institutet. Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet har beviljatmedel för ett projekt med institutet som bas. Detta projekt kommer dock attupphöra vid utgången av och från den tidpunkten bör, enligtinstitutet, en föreståndartjänsl inrättas för att optimalt kunna utnyttja denunika resurs och goda forskningsmiljö som institutet erbjuder. De imedelhavsområdet möjliggör för svenska forskare att på plats bedriva studierinom en rad ämnen. Styrelserna för de olika instituten lägger ner ett stortarbete på institutens finansiering, som förutom statsbidragen, sker bl. a.genom stöd från vänföreningar. Enligtregeringens mening bör statsbidragen lill dessa institut förstärkas. Regeringen föreslår enuppräkning av bidraget till i för en utvidgning av denkonstvetenskapliga verksamhet som framgångsrikt bedrivs vid institutet (+190000 kr.). Härigenom bör det också bli möjligt för institutet att i ökadutsträckning medverka i kulturutbytet mellan och . För svenskainstitutet i beräknas en ökning av bidraget med . i förordas atl bidraget räknas upp med 265000 kr.för att bekosta en tjänst som föreståndare samt seminarieverksamhet ochadministration. De höjda statsbidragenmotiverar att stadgarna för instituten i fortsättningen underställs regeringenför godkännande och alt regeringen utser ordförande och revisor för instituten.Anslagsframställningarna för instituten bör inges av universitets- ochhögskoleämbetet. Med hänvisning tillsammanställningen beräknas anslaget till (16491000+ 1440000=) . Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. attriksdagen till Vissa bidrag tid forskningsverksamhet för /91anvisar ett reservationsanslag på . I. Lokalförsörjning m. m. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenhetema m. m. 1988/89 Utgift 418 5167951989/90 Anslag 377000000 1990/91 Förslag 530000000 I årets budgetproposition(prop. 1989/90:100 bil. 10) har kostnadsramen För forskningsrådsnämndensfördelning preliminärt förts upp i ut-mstningsplanen med oförändrat belopp. Medanledning härav har anslaget i budgetpropositionen prdiminärt beräknats till446 milj. kr. Regeringenhar i det föregående redovisat motiv för en kraftig anslagsför- Avsnitt 1 /stärkning för inköp av dyrbar vetenskaplig utrustning. Denna förstärkning Utbildningsdep. bör i första hand avse utmstning i anslutning lill denforskning som finansieras av forskningsråden. Motbakgmnd härav föreslår regeringen att kostnadsramen För forskningsrådsnämndensfördelning tillförs ett belopp på 123 milj. kr. för budgetåret 1990/91,.20milj. för /92 och 7 milj. kr. för /93.Kostnadsramen För forskningsrådsnämndens fördelning förs således upp iulmslningsplanen med 226 milj. kr. för /91, 246 milj. kr. /92 och 253 milj. kr. förbudgetård 1992/93. Tillregeringens disposition tillförs 2 milj. kr. per budgetår och föreslås uppgålill 4 milj. kr. per budgetår för perioden /91-1992/93. Vidutgången av /89 utgjorde behållningen på ifrågavarande anslagdrygt 166 milj. kr. För innevarande budgetår är anslaget 377 milj.kr. Ibudgetpropositionen för /91 har regeringen beräknatanslagsbehovet till 446 milj.kr. i avvaktan på forskningspropositionen. Förnästa budgetår beräknas nu anslagsbehovet till 84 milj. kr. utöver i åretsbudgetproposition föreslaget belopp. 1. att bemyndigarregeringen alt besluta om anskaffning av inredning och utmstning av lokalervid högskoleenhetema m. m. inom de kostnadsramar som förordals i detföregående, 2. all underreservationsanslaget lill Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m. m. för /91 anvisar . utöver vadsom föreslagils i prop. 1989/90:100 bil. 17.3 Forskning för kultur G. Kulturverksamhet m. m. Forsknings- och utvecklingsinsatser inomkulturområdet 1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Vranslaget utgår medel för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kultursektorn. Medlen har utnyttjats för forskningsprojekt inom kultur miljövården och arkivväsendet rörande luftföroreningsproblem resp. me toder för konservering av papper samt arkivens teknikutveckling. 22 1989/90. 1 saml Nr 90 har också använts för vissforskning inom museiväsendet, för kultursektorns statistikproduktion saml förutveckling av program för forskning inom kulturområdet. I 1990 årsbudgetproposirion (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 411) har regeringen föreslagitriksdagen all för /91 beräkna ell reservationsanslag på . i avvaktan på forskningspropositionen. Regeringen återkommer tillfrågan om anslag för /91 och redovisar beräknadeförändringar på anslaget för budgetåren 1991/92 och 1992/93. Medlenbör fördelas enligt följande sammanställning. Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. Inomkulturområdet har vissa myndigheter utarbetat särskilda anslagsframställningarom forskning för budgetåren 1990/91 -1992/93. Myndighelemas förslagsammanfallas i del följande, varvid angivna belopp avser sammanlagda höjningarav anslagsnivåer t. o. m. /93. Riksantikvarieämbetetbegär 29 milj. kr. för kulturmiljövårdens forsknings- och utvecklingsarbeteinom sekloms olika ansvarsområden, däribland om luftföroreningar ochförsumingsskador. föreslår att sammanlagt ca 31 milj. kr. anvisasför projekt om nationell arkivdatabas, för aktiv service lill forskning ochkultur, för arkiv och ny leknik saml för forskning om papperskonservering.Statens kulturråd föreslår atl ca 1,7 milj. kr. anvisas för kulturrådels ochansvarsmuseemas forskning. Dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkivbegär all 11,5 milj. kr. anvisas för forskningen inom arkivens olika områden.Samefondens kulturdelegation begär . för samisk forskning. För den naturhistoriskaforskningen vid har museet begärt 6,4 milj. kr. tjänster för samlingamas vård, för utmstning och för inrättande avprofessurer. Museet föreslår att tropisk biologi blir ett prioriteratforskningsområde samt all museet erhåller utökade resurser för atl medverka iintemationdlt miljövårdsarbete. Framställningar om medelför forskning har dämtöver ingivils av flera myndigheter och organisationerinom eller med nära anknytning till kulturområdet. Underavsnitten Forskning för kultur respektive. Forskning för en miljöan- Avsnitt passadutveckling har regeringen redovisat ulgångspunktema för förslagen UtDtianingsdep. tillforskningsinsatser inom kulturområdet. Här följer en redovisning av förslagenunder de skilda delposterna. Medelsberäkningengmndas i första hand på all skall ansvara för forskningom luftföroreningamas och försurningens nedbrytning av kulturminnen ochkuhurföremål, om landskapels kulturvärden och om bebyggelsemiljönsåleranvändning och förändring. Dämlöver ankommer del på myndigheten all avvägabehoven för övrig forskning inom kullurmiljövården. Medelsberäkningengmndas på atl skall ansvara för all utveckla en nationellarkivdatabas, för att integrera modem informationsteknik i arkivbildningen ochför metoder för atl utveckla papperskonservering. Del senare projektet drivs avriksarkivet i samarbete med flera andra myndigheter inom kulturområdet. Utöverde medel som anvisas för ändamålet under detta anslag räknar regeringen ävenmed atl medel som tidigare anslagits lill projektet kan utnyttjas för projektets fortsatta finansiering. Deinsatser som , i sin anslagsframställning om forskning, förespråkatför atl förbättra arkivens forskningsservice behandlas i propositionen omarkiv, m.m. (prop. 1989/90:72) som regeringen beslutar om. I delsammanhanget behandlas också frågor om forskningsinsatser inom de enskildaarkiven. Framställningarom medel för forskningsändamål med anknytning lill arkivväsendet har ingivilsav bl. a. i om massminnesleknik och avuniversitetet i om teaterarkiv. får, inom de medelsramar somföreslås anvisade myndigheten, bedöma betydelsen för arkivväsendets forskningav att stödja de ändamål som myndighetema aktualiserat. Medelsberäkningengrundas i första hand på all skall kunna utveckla kulturpedagogiskoch kultursociologisk forskning. Att en kultur-pedagogisk forskning kan kommastudieförbundens kulturverksamheter till godo är ell viktigt motiv förförslaget. Medlendisponeras av för fördelning mellan de fem ansvarsmuseemastatens historiska museum, statens konstmuseer, natur- historiska ,samt folkens museum . Medlen skall användas förforskning relaterad till museernas uppgifter att vårda samlingarna, göra demtillgängliga för forskning, utföra dokumentationsarbete och att drivautåtriktad verksamhet. Ett huvudsyfte med förslaget är atl insatsema skallgagna de olika sektorer inom museiväsendet som respektive museum har ell ansvarför. Del är angeläget all dessa tar lill vara möjligheterna att samordnainsatserna på etl sätl som gör en kraftfull forskning inom museiväsendetmöjlig. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Enökning av medlen föreslås för atl ge samefondens kulturddegalion möjlighet attge projektbidrag lill forskning om det samiska språkets ställning. Även annanforskning av intresse för den samiska befolkningen bör kunna få stöd uranslaget. Dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DO VA) Medlen föreslåsförstärka forskning. Statskontoret genomför nu på regeringens uppdragen utredning om DOVA:s framlida organisation. Uppdraget beräknas redovisasunder . Den slutliga användningen av de föreslagna medlen bör därföranslå till dess organisationsfrågan är slutligt behandlad. Enligtregeringens bedömning är det angeläget att resurser för vård avsamlingarna förstärks. All dessa kan hållas i ell gott skick är en viktigförutsättning för museets övriga forskningsverksamhet. Det är också angelägetatl museet förfogar över medel för insamlingsresor till samlingarnas fortsallauppbyggnad. Museet bör erhållaförstärkningar för sina insatser inom tropisk biologi och annan internationellmiljövård. Museet bör också tillföras resurser för ADB-uppbyggnaden inomforskningsverksamheten. För dessa ändamål föreslårregeringen all 1 milj. kr. anvisas /91. Det bör ankomma påmuseet atl prioritera mellan ändamålen inom denna ram. Museet bör därvid utgåfrån att regeringen räknar med atl ytterligare 2 milj. kr. respektive 1 milj.kr. tillförs anslaget för budgetåren 1991/92 resp. 1992/93. Inom den sammanlagdatreårsramen torde också huvuddelen av kostnaderna för att inrätta etl DNA-laboratorium för fylogeniska forskning rymmas. Då den slutligakostnaden för investeringar i dt sådant laboratorium ännu inte har kunnatberäknas bör ställningstagandet lill om satsningen skall genomföras anslå tillbudgetpropositionen . En förutsättning för all den skall genomföras äratl samtliga kostnader förbundna med laboratoriet ryms inom de medelsramar somnu föreslås. Del ankommer på att inför beredningen av 1991 årsbudgetproposi- tion redovisamöjligheterna all rymma kostnaderna inom den föreslagna medelsramen. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. finns ett palyno-logisktlaboratorium. Vid laboratoriet bedrivs såväl gmndforskning som tillämpadforskning som informaiion utarbetas om allergier av olika slag. Molbakgmnd av bl.a. den ökande betydelse som forskning om pollen och sporer harfått för bekämpningen av allergier har föreslagit att en professur ipalynologi inrättas vid museet. Förslaget har tillstyrkts av UHÄ. Regeringenföreslår atl beslut fattas om inrättande av en professur i palynologi vidnaturhistoriska . Kostnaden för professuren börrymmas inom de ramar som föreslås anvisade till . fårbeakta detta vid budgeteringen av medlen. 1. att bemyndigarregeringen att inrätta en tjänst som professor vid ienlighet med vad regeringen förordat, 2. all till Forsknings-och utvecklingsinsatser inom kulturområdet budgelärel 1990/91 anvisar ellreservationsanslag på , 3. all godkänner de riktlinjer förresursförstärkningar avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93 som har angetts. 17.4 Forskning inom skolväsendet Måletför den svenska utbildningspolitiken en över hela landet likvärdigutbildningsslandard, etl betonande av utbildningens betydelse för individensoch samhällets utveckling och krav på en hög kvalitet i all offentligutbildning är ett starkt motiv för satsningarna på en sekloriell forskninginom skolområdet. Ansvaret förskolans och vuxenutbildningens fömyelse ochförändring vilar i allt högre grad på dess personal.