prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Anpassningen av produktionsapparaten till en volym som motsvarar den inhemska kon sumtionen och den kommersiellt motiverade exporten innebär nya förut sättningar för beredskapsplaneringen. Den brukade arealen kan förväntas minska. Ett flertal utredningar har behandlat frågan om hur stor areal som är nödvändig att bmka för att en fullgod beredskap skall kunna upprätthål las. Enligt LAG:s bedömning kan arealen minska till 2,0milj. ha utan att det av beredskapsskäl finns något behov av att stödja ytterligare areal, under fömtsättning att en lagring av insatsvaror och livsmedel sker. Varken arbetsgruppen eller majoriteten av remissinstanserna bedö mer emellertid att den bmkade arealen kommer att sjunka till en nivå som är tillnärmelsevis så låg. (SOU 1984:86) konstate- 87 rade att arealen kundesjunka till 2,4 milj. ha och en studie utförd vid Prop. 1989/90:146 försvaretsforskningsanstalt visar att arealen kan sjunka till 2,0 milj. ha utanatt särskilda beredskapsåtgärder behöver vidtas. Jag anser för min del det varaklarlagt att arealen kan sjunka till en betydligt lägre nivå än den nuvarandeutan att försörjningssäkerheten äventyras om särskilda riktade åtgärder vidtasföir att stärka beredskapen. Lagringsinsatserna bör därför ökas. Den kategoriav ingrepp på arealens storlek som bör omgärdas med särskilda restriktioner ärsådana som har oåterkalleliga effekter på markens produktionskapacitet, dvs.bebyggelse och matjordstäkt. Jordbruksnämndenbör noga följa utvecklingen vad gäller storleken på den brukade arealen och dengeografiska fördelningen. Skulle den i fredstid bmkade arealen bli för litenför att beredskapsmålet skall kunna uppfyllas bör övervägas möjligheten attkontraktera bmkare för att hålla nödvändig areal tillgänglig för kris- ellerkrigsproduktion. Oljeväxtodlingenspelar från beredskapssynpunkt en viktig roll vad avser fett under kriser och ikrig. Oljeväxtarealen har uppgått till ca 170000 ha ,vilket vid normalskörd motsvarar ca oljeväxtfrö. LAG konstaterar attom stödet tiU oljeväxtodlingen reduceras till ett rent gränsskydd, kommersannolikt produktionen att anpassas till en nivå motsvarande den inhemskakonsumtionen av olja ur svenskt oljefrö, vilken ligger omkring 40000 tonper år. Det innebär att oljeväxtproduktionen skulle minska till omkring 120000ton. Det är enligt LAG en alldeles för liten produktion för att tryggafettintaget under kris och i krig. Arbetsgmppen anser att en produktionmotsvarande drygt två tredjedelar av dagens produktion bör vara tillräcklig föratt tillgodose beredskapskraven. Därför föreslår arbetsgmppen att helaproduktionen av oljeväxter bör baseras på kontraktsteckning mellanproducenterna och den beredskapsansvariga myndigheten. Jag delar uppfattningenatt produktionen av oljeväxter bör baseras på kontraktsteckning.Jordbmksnämnden bör därför genom kontraktsteckning trygga en frånberedskapssynpunkt tillräcklig oljeväxtproduktion. Detgmndaltemativ som 1983års livsmedelskommitté angav beträffande antalet mjölkkor efter en omstäUning baserades på 600 000 mjölkkor. Sår- barhetsgmppen till livsmedelskommittén ansåg att det fredstida antalet mjölkkor inte borde understiga 550000. Avkastningen per ko har då satts till för att minimera behovet av proteinfoderlagring. Medel avkastningen per ko var digt . Arbetsgmppen anser att med en utökad lagring av proteinfoder kan en mer normal avkastning upprätthållas och med den kriskost som gmppen föreslår kan antalet kor i fredstid sjunka till 450000. Jag återkommer senare till förslaget om kris kost. Antalet kor i mjölkproduktion var 565 000. Jag anser det vara 88 klartatt antalet kor kan sjunka till en lägre nivå än dagens utan att det Prop.1989/90:146 finns anledning till åtgärder föranledda av beredskapsskäl.Jordbmksnämnden bör här liksom vad gäller arealanvändningen övervaka utvecklingen. Enannan del av kravet på en fullgod livsmedelsberedskap är att den i fredstidbmkade arealen och förädlingsindustrin har en sådan geografisk spridning attförsörjningen kan upprätthållas i alla delar av landet. En väl utveckladsmåskalig industri kan härvid vara en fördel. Jag vill här betona betydelsen aven spridning av förädlingen och en fungerande distribution. Förhållandena iövre kräver speciella åtgärder för att en god beredskap skall kunnaupprätthållas. Som en av åtgärdema för att uppnå detta föreslår jag att detsärskilda prisstödet till norra , som utbetalas i form av ett beloppper producerad enhet, skall behållas. Med hänsyn tiU den ändring avbefolkningsstmkturen som blir aktuell i krig, med bl. a. mobilisering avförsvarsmakten, är det inte rimligt att bedriva en produktion i fredstid somkan tillgodose behoven i krig. Specifika beredskapsåtgärder i form avberedskapslagring krävs därför som komplement. Jag kommer senare att föreslåytterligare åtgärder för bl. Jag vill här poängtera vikten av attberedskapsbehoven i övre tillgodoses genom en kombination avproduktion och lagring. Kaloritilldelningeni detaljhandelsledet i den kriskost som ingår i underlaget förberedskapsplaneringen har av LAG satts lika med den fredstida, 2800 2 900kilokalorier per person och dygn i genomsnitt. Denna siffra motsvarar inte denberäknade faktiska konsumtionen utan innefattar marginaler för Svinn, problemmed omställningen av produktionen m. m. Den kriskost som arbetsgmppen harutgått ifrån kännetecknas av en större andel vegetabilier än den fredstida.Kolhydratemas bidrag till energiförsörjningen ökar på bekostnad av proteineroch fett. Konsumtionen av mjölk och potatis har satts lika med den fredstida.Det kaloribortfaU som minskningama ger upphov till är tänkt att huvudsakligentäckas med spannmålsprodukter. Baljväxter och fisk har inte räknats med ikriskosten men är en resurs. Socialstyrelsenframför i sitt yttrande att den kriskost som LAG föreslagit inte ärtillräcklig. befarar att en längre tids användande av dennakriskost kan ge upphov till bristtillstånd hos lågenergiförbmkare och växandeungdomar. Enligt livsmedelsverket är en kost med så låg fetthalt somarbetsgmppen föreslår oacceptabel för spädbara och barn upp till 3 4år. Dettakan gälla även för äldre bam. anser också att gravida ochammande kvinnor behöver ett högre fettintag än andra. Om dessa gmppers behovbeaktas har dock verket ingen erinran mot arbetsgmppens förslag om kriskost. Folkhälsogmppenanser att en avvägning måste göras mellan kostsam- 89 mansättningen i fredstidoch den i en krissituation. Avvägningama är Prop. 1989/90:146 svåra att göra dåkriskostens sammansättning får återverkningar på livsmedelsproduktionen ochkonsumtionen i fredstid. Gmppen vamar för att en idealiskt sammansatt kriskositkan leda till överproduktion av vissa livsmedel i fredstid, vilket i sin turhar resulterat i en felaktigt sammansatt kost. Folkhälsogmppen anser attutredningen på ett förtjänstfullt sätt gjort dessa avvägningar, och att dessförslag med all sannolikhet kan fungera i tider av kris som det kanfå gynnsamma effekter på svenska folkets kostvanor i fredstid. Jag instämmer iFolkhälsogmppens bedömning av de gjorda avvägningama. Det är enligt min meningolämpligt med en beredskapsplanering som medför oönskat kosthåll i fred. LAG:sutgångspunkt har som jag nämnde varit att den i fredstid bmkade arealenkan sjunka till 2 milj. ha utan att några åtgärder utöver lagring behövervidtas. Kostnadsberäkningama utgår dock från en areal på 2,2 milj. ha. LAGfömtser emdlertid att arealen inte skaU sjunka så mycket som till 2,2 milj. ha.Jag delar LAG:s uppfattning och bedömer därför att kostnadema sannolikt iiröverskattade. Vid 2,2 milj. ha beräknas de direkt beredskapsmotiveradekostnadema uppgå tiU omkring 380 milj. kr., av vilka omkring lOOmilj. utgörkostnad för ökad lagring av insatsvaror och 60 milj. kr. är kostnad för denutbyggda lagringen av livsmedel i övre . Jag föreslår att uppbyggnadenav lagren av livsmedel och insatsvaror påbörjas /91 ochatt utförsäljningen av befintliga lager upphör. Jag återkommer i detföljande till anslagsfrågoma för /91. Denlivsmedelspolitiska reformen kommer att innebära förändringar för hur enfullgod försörjningsberedskap kan uppnås. Det är därför av största vikt attstatens jordbmksnämnd följer reformens utveckling på detta område. Den bmkadearealens storlek och geografiska fördelning måste bevakas. Detta gäller ävenantalet mjölkkor. skall också bevaka att resursema i jordbmketmöjliggör en produktion motsvarande den beräknade kriskosten. En annan viktiguppgift för jordbmksnämnden kommer att bli att efterse den geografiskafördelningen av förädlingsindustrin. Om jordbmksnämnden finner att detföreligger risk för att beredskapsmålet inte går att uppfylla, skall nämndenföreslå regeringen lämpliga åtgärder för att garantera en fullgodförsörjningsberedskap. Den åtgärd som i första hand torde komma i fråga ärkontraktsteckning med producenter för att garantera en viss produktionsnivå. Mittförslag: Den regionalpolitiska målsättningen för den nya livsmedelspolitikenär att denna skaU bidra tiU regional utjämning av sysselsättning och välfärd.En regional fördelning av produktionen skall i huvudsak nås med riktadeåtgärder. Jordbmkets regional- och säkerhetspolitiska betydelse i norra även fortsättningsvis ett särskilt stöd tiU näringen för att gefömtsättningar för ett livskraftigt jordbmk. Detta ges i huvudsak i form avprisstöd och glesbygdsstöd. LAG:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Det särskilda prisstödet till jordbmketi norra bibehålls. En utökning av det generella glesbygdsstödetföreslås. Remissinstanserna:Flera remissinstanser anser att konsekvensbeskriv-ningaraa för olika regioneroch sektorer inte är tillräckliga. Ett stort antal instanser föreslår också attytterligare medel bör anvisas för regionalpolitiska åtgärder främst iglesbygden. Skälenför mitt förslag: Den regionalpolitiska målsättningen i en ny livsmedelspolitikskall vara att denna skall bidra till regional utjämning av sysselsättning ochvälfärd. Genom en väl differentierad jordbmksproduktion i landet bidrarjordbmket till möjligheten att bevara en varierad och levande landsbygd.Särskilda insatser bör göras för glesbygden. Prisstödet till jordbmket i norraSverige bör vara kvar för att produktionen skall få en god geografiskspridning. Stöd tiU kombinationsverksamhet bör också lämnas. Jordbmketi norra har en särskild regionalpolitisk betydelse som gmndar sig påden mångfald av värden som näringen och dess verksamhet förknippas med.Jordbmket bidrar, fömtom med den gmndläggande produktionen av livsmedel, tillatt upprätthålla sysselsättning, befolkning och samhällsstmktur i dessa delarav landet. Jordbmket är betydelsefullt för livsmedelsberedskapen och hardämtöver en viktig roll för att bevara landskapsbilden och de kulturella värdensom hör samman därmed. Det finns alltsåskäl att även fortsättningsvis ge ett regionalpolitiskt motiverat stöd tilljordbmket i norra . 3.4.2 Utgångspunkterför stödet till norra Stmktureni det norrländska jordbmket förändras successivt och i ett flertal avseenden. Åkerarealen i norraSverige har minskat med vilket överensstämmermed utvecklingen i landet som helhet. Vid en bedömning av takten inedläggningen av bör emellertid hänsyn tas till att i norra en avsevärt högre andel av åkermarken som obmkad än iövriga delar av landet. Man kan därför inte Prop. uteslutaatt den faktiska nedläggningen sker snabbare i norra än vadsom framgår av statistiken över åkerarealens utveckling. harinte varit enhetlig i hela norra utan variationer förekommer mellan olika områden. har av arealen lagts ned , medanendast av åkerarealen lagts ned i , Västemorrlands ochJämtlands län . del av den bättre åkermarken finns i kustbygden, älvdalarna och iStorsjöområdet. Här finns också en övervägande del av de större jordbmksföretagen. Inorra finns totalt ca 27000 jordbmksföretag. Utmärkande för norraSverige är att det fortfarande finns ett stort antal små företag, vilket bl.a.kan illustreras av att mer än hälften av bmkningsenhetema har mindre än 10 haåker. Företag med mer än 30 ha åker utgör av det totala antaletjordbmksföretag i norra . Som jämförelse kan nämnas att i Svealandsslättbygder omfiittar denna storleksgmpp av företagen. Medelarealenper bmkningsenhet är också betydligt mindre i norra , än i riket totalt. Skillnademai jordbmkets stmktur avspeglar sig även i inkomststmktu-ren. I norra en stor andel företag där en betydande del av familjens samlade inkomstutgörs av tjänsteinkomster eller där bmkaren har nått pensionsåldem. Samtidigtfinns här en mindre andel företag där familjen lever enbart på lantbmket än iövriga delar av landet. Skogsbmket utgör ett viktigt komplement både för hel-och deltidsjordbmkama i norra . Mjölkproduktionenär den viktigaste produktionsgrenen i det norrländska jordbmket. Stmkturen ijordbmket skiljer sig även på denna punkt mellan norra och . Detfinns fortfarande en betydligt större andel små besättningar i norra äni landet i övrigt. av mjölkbesättningama i norra hade år1987 mindre än 10 kor, medan motsvarande tal för riket som helhet var 26%.Antalet mjölkkor i norra var ca 118 000 vilket motsvararungefär av rikets totala antal mjölkkor. En minskning har framför alltskett då det s. k. tväprissystemet infördes. Sedtm 1980-taletsbörjan har antalet kor i norra minskat . Även här finnsregionala skillnader. I är minskningen medan koantaleti och har minskat . Mjölkinvägningen ökade och ända framtill då tväprissystemet infördes. Därefter reducerades volymen så attden låg omkring nivå. Antalet mjölkleverantörer tiU mejeriema harförändrats betydligt mer än mjölkvolymen. I norra som helhet harantalet leverantörer minskat med . Köttproduktioneni norra baserar sig nästan uteslutande på djur från mjölkproduktionen.Produktionen av kött har sjunkit i norra liksom ilandet i övrigt, men nedgången har varit mindre i norra ;n i norra motsvarade budget- året1987/88 av rikets totala produktion och fläskproduktionens Prop.1989/90:146 andel var . Investeringsverksamhetenhar legat på en relativt sett högre nivå i norra än iriket som helhet. Detta gäller t.ex. investeringar i markanläggningar. Skäletär i första hand att behovet av dikning är större i norra än i övrigadelar av landet. Investeringarna i inventarier har minskat i hela landet, äveni norra , vilket torde vara en effekt av de sämre ekonomiskabetingelserna för jordbruksproduktion. Byggnadsverksamheteninom mjölkproduktionen har ändå legat på en relativt sett högre nivå i norraSverige än i övriga delar av landet. Orsaken till detta kan vara atttillämpningen av de produktionsbegränsande åtgärder som vidtagits har varitmer generös i norra . Sysselsättningeninom det norrländska jordbruket med binäringar har minskat med mellanåren 1980 och 1987, vilket inte avviker från utvecklingen i landet i övrigt.Andelen sysselsatta inom jordbruket i förhållande till totalbefolkningenligger något över genomsnittet i riket, och i vissa län betydligt över, t.ex. iJämtland där andelen är 5,att jämföra med riket totalt där andelen är 2,6%.Ålderssammansättningen visar att andelen bmkare är större i norraSverige än i riket totalt. Denaturliga förutsättningarna för jordbmk skiljer sig främst mellan norra övriga delar av landet, men de varierar även mdlan olika delar inom norraSverige. De naturgivna förhållandena i landets nordliga delar, med en kortväxtodlingssäsong och låg medeltemperatur, påverkar framför allt avkastningen iväxtodlingen. Odlingsjordarna är också sämre i norra än i landets södradelar. Klimatsituationen har emellertid vissa fördelar eftersom bl. a.skadeinsekter missgynnas och det därför är möjligt att odla med betydligtmindre insats av bekämpningsmedel av olika slag. Äveninom norra finns emellertid skillnader. Den bästa jordbruksmarkenfinns i kusttrakterna medan inlandet generellt sett har mer näringsfattigajordar. Skillnaderna i jordbrukets stmktur är stora mellan framför allt norrainlandet och övriga delar av området. I kustbygderna är företagen i genomsnittstörre och i högre grad specialiserade, främst på mjölkproduktion. Iinlandet, och då främst i glesbygderna, domineras näringslivet fortfarande avlantbmket. Förändringar på jord- och skogsbmksområdet påverkar därför ofta ihög grad glesbygden. I dessa områden har också kombinationen av olika verksamheter,där jord- och skogsbmk ingår som en del, av tradition varit den mest naturligaoch ekonomiskt stabila företagsformen. Minbedömning är att det även i många bygder, såväl i inlandet som i andra delar av norra , kommer att bli nödvändigt att kombinera jordbmket med annan verksamhet för att få tillräcklig syssel sättning och inkomst. Det är därför av stor betydelse för såväl de enskilda företagen som för en balanserad regional utveckling att kompletterande sysselsättning kan skapas. Det är därför enligt min mening nödvändigt att utforma stödformer som tar hänsyn till de speciella förhållanden som 93 råder i norra . Detär viktigt att bl. a. genom ett bibehållet prisstöd även fortsättningsvisbevara ett livskraftigt jordbruk i norra som det i vissaområden blir nödvändigt att med särskilt stöd underlätta tillkomsten av s.k.kombinationsverksamheter vid jordbruksföretagen. 3.4.3Prisstödet till jordbruket i norra Mittförslag: Prisstödets konstmktion skall i huvudsak bibehållas som förnärvarande. Eventuella kraftigare sänkningar av produktpriserna i jordbmket iövriga delar av landet skall inte tillåtas få motsvarande återverkningar inorra . Stödets nivå skall därför kunna anpassas till eventuellaframtida förändringar så att lönsamhetsnivån i jordbmket i norra intetillåts sjunka nämnvärt under dagens nivå. Stödetskall även fortsättningsvis anpassas till kostnadsutvecklingen och översynerskall ske en gång . Detregionala stöd som utgår inom ramen för prisregleringen på kött-och mjolkområdet och som främst går till förädlingsindustrin skall samordnasmed prisstödet till jordbruket i norra i fråga om administration ochområdesindelning. Merkostnaderna för främst transportkostnader i dennaförädlingsindustri skall närmare analyseras. För budgetåret1990/91 skall prisstödet till norra räknas upp . LAGrs förslagrPrisstödet till jordbruket i norra föreslås bibehål-Id. Remissinstanserna:Prisstödets tekniska konstruktion berörs av få instanser. Flera instanserförordar särskilda åtgärder för förädlingsindustrin i glesbygdsområden och etthöjt prisstöd. Skälen för mitt förslag:Prisstöd utgår i form av pristillägg på mjölk som levereras till mejeri samtveterinärbesiktigat kött av nötkreatur, får och svin. Prisstöd utgår dessutomtill getskötseln i form av ett årligt belopp per mjölkproducerande get och tillsmågrisproduktionen med ett årligt belopp per sugga. Stöd tillpotatisproduktion ges med ett belopp per hektar. Enligt 1985 årslivsmedelspolitiska beslut skall stödet justeras . Regelbundnaöversyner av stödet har dessutom genomförts . Stödet uppgår förnärvarande till 625 milj. kr. Dessutom utgår inom ramenför prisregleringen regionalt stöd till främst förädlingsindustrin som ärfinansierat med regleringsmedel. Omfattningen av detta var /89ca 125 milj. kr. Prisstödet till jordbruketi norra beräknas enligt en särskild modell som har utarbetats specielltfördetta ändamål. 1 modellen beräknas skillnaden mellan produktionskostnader ijordbruket i norra resp. . Merkostnaderna i norra främst på skillnader i avkastning i produktionen,men även på prisskillnader på förnödenheter Prop. 1989/90:146 m. m. 1beräkningsmodellen tas även hänsyn till arbets- och kapitalkostnader ijordbruket. Tekniken som används är att överskottet till ersättning för arbeteoch kapital beräknas som skillnaden mellan intäkter och kostnader i företaget.Genom attjämföra detta beräknade överskott för modellföretaget i mellerstaSverige med alternativkostnaden för arbete och kapital i samma område erhållsen s.k. täckningsgrad för företagets arbets- och kapitalkostnader. Merkostnadenför jordbruk i norra erhålls då alla kostnader vid modellföretaget inorra summeras, inkl. arbets-och kapitalkostnader reducerade med dentäckningsgrad som gäller i . Kostnaderna fördelas därefter påden producerade mängden och jämförs med motsvarande kostnad som beräknats förmodellföretaget i . Dettainnebär således att prisstödet i norra med nuvarande konstmktion ävenefter en intern avreglering kommer att kompensera jordbruket i norra merkostnader, men att den kalkylerade lönsamhetsnivån också kommer attförändras på samma sätt som den i jordbmk. Ettviktigt motiv för en reformering av livsmedelspolitiken är emeUertid att främjaen bättre regional balans. Det generella prisstödet har på gmnd av sinkonstmktion i stor utsträckning gynnat södra och jordbmk.Det särskilda prisstödet till norra har varit avsett att kompletteradet generella prisstödet genom att kompensera jordbmket i dessa delar av landetför de högre produktionskostnadema. Prisernapå jordbmksprodukter kan i vissa fall komma att sjunka som en följd av en intemavreglering. Jag är dock inte beredd att låta dessa förändringar påverkalönsamheten i det norriändska jordbmket i någon nämnvärd grad. Jordbruket idessa delar av landet är särskiU känsligt för ändrade ekonomiska fömtsättningaroch större prisförändringar skulle därför kunna ge negativa effekter pånäringens framtida utveckling. Antalet företag och dessas geografiskaspridning är sådan i norra att en fortsatt nedläggning av företagfår långtgående effekter genom bl.a. högre transportkostnader. Jag anser därföratt det bör vara möjligt att justera prisstödets nivå om det skulle visa sigatt lönsamhetsnivån i det norrländska jordbmket skulle sjunka nämnvärt underdagens nivå. Därigenom undantas i princip norra från denproduktionsanpassning som följer av den livsmedelspolitiska reformen. Detta ärangeläget mot bakgmnd av att produktionen i norra uppvisar underskotteller befinner sig i balans med efterfrågan regionalt. Prisstödetbör liksom tidigare justeras med hänsyn till kostnadsutvecklingen ochöversyner bör liksom ske regelbundet. Mot bakgmnd av attförutsättningarna i jordbmket kommer att förändras avsevärt ,anser jag att dessa översyner fortsättningsvis bör göras . har fått regeringens uppdrag att lämna förslag till hur det särskilda prisstödet till jordbmket i norra bör utformas för att det skall vara möjligt att bevara ett livskraftigt jord bruk i dessa delar av landet. bör enligt uppdraget bl. redovisa eventuella behovav förändringar i beräkningsmodellen för det Prop. 1989/90:146 särskildaprisstödet liksom av justeringar i den geografiska områdesindelningen.Jordbmksnämnden har i febmari 1990 lämnat ett förslag beträffande prisstödetsprincipiella konstmktion och hur de olika former av regionalt stöd, som förnärvarande utgår inom prisregleringen, skall kunna samordnas med det statligaprisstödet. En slutlig redovisning av uppdraget, bl. a. frågan om dengeografiska områdesindelningen, bör enligt regeringens beslut ske senast den15 . Jag har för avsikt att återkomma till regeringen i denna fråga såsnart denna redovisning föreligger. /91 föreslår jag i enlighet med tidigare riksdagsbeslut attprisstödet till jordbmket i norra räknas upp , vilket motsvararkostnadsutvecklingen . Enregional omfördelning sker inom prisregleringen till främst vissförädlingsindustri i norra och omfattar ca 125 milj. kr. a. att kompensera förädlingsindustrins merkostnader och finansieras medregleringsmedel. En avveckling av den interaa marknadsregleringen enligt mittförslag innebär att den särskilda regleringsekonomin avskaffas. Stödet kommerdärför inte längre att kunna finansieras på detta sätt. har på regeringens uppdrag lämnat ett principförslag till hurdetta stöd skall kunna samordnas med det statliga prisstödet till jordbmket inorra . har i denna principiella redovisning emellertidinte tagit ställning till storleken på stödet till förädlingsindustrin.Jordbmksnämnden har i utredningen bl. a. övervägt möjligheteraa till en totalsamordning av de olika stödformerna med det statliga prisstödet, vilket skulleinnebära att allt stöd skulle betalas genom ett belopp till en enda kategori avmottagare, antingen till jordbmkama eller förädlingsindustrin.