prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessa metoder attbefordra mångvetenskaplig forskning före-faker vara intressanta lösningar ochtillhör dem som bör övervägas för att öka möjlighetema till inlerdisciplinärforskning, profilering av olika högskoleenheter och kraftsamling. Forskningspersonalensnyckelställning har poängterats i del föregående. Utan en tillräcklig tillgång på goda forskare är stora satsningar i övrigl meningslösa. Viklen av att åstadkomma en förbättrad forskamtbildning och en vidgad forskarrekrytering, inte minst från de mindre och medelsto ra högskolorna, framhålls i denna proposition. Antalet utbildningsplatser inom forskamtbildningen bestäms inte av regering och riksdag utan av de lokala högskoleorganen mol bakgmnd av tillgängliga resurser. Däremoi kan regering och riksdag genom förbättring av möjlighetema till sludiefi- 99 nansieringför doktorander påverka utbildningsvolymen och skapa bättre Prop.1989/90:90 förutsättningar för de forskarstuderande att fullfölja sinutbildning. I propositionen föreslås all alla utbildningsbidrag skallomvandlas till doktorandtjänster. Delär en viktig uppgift för högskolemyndigheterna alt följa upp dels hurforskarrekryteringen och forskamtbildningen över huvud tagel utvecklas, delshur de särskilda insatser som föreslås i denna proposition bidrar lill allförbättra förhållandena i dessa hänseenden. 10.3.3Geografisk fördelning av resurser för forskning och utveckling Ytterligareen fråga som bör undersökas närmare är hur forskningsresursernas fördelning ilandet påverkar de resultat riksdag och regering förväntar sig skak uppnås närdet gäller FoU och spridning av FoU i samhäkel och dess olika sektorer. Detligger i sakens natur all beslut om omfattning och inriktning av den statligtfinansierade forskningen inom och ulom högskolan också innebär beslut omverksamhetens geografiska lokalisering. Samma kriterier bör gälla här som förandra beslut inom forskningsområdet, nämligen att verksamheten skall ulförasdär de vetenskapliga kvalitetskraven bäst kan uppfyllas. Såväl deredovisningar, som skall göras av genomförd verksamhet ochuppnådda resultat, som förslag om utbyggnad av verksamheten måste därför belysaolika lokaliseringsakernativ ur detta perspektiv. Lokaliseringen av allverksamhet bör i princip kunna ifrågasättas. Ensärskild fråga är forskningsverksamheten vid de mindre och medelstorahögskolorna och vårdhögskolorna. En forskning som fyller höga kvalitetskrav kanockså ha en positiv betydelse för den ekonomiska, sociala och kulturellautvecklingen för berörda regioner. Regeringen föreslår i denna propositionvissa forskningsstödjande åtgärder vid dessa högskolor. Dessa ålgärder bör ledatill att lärama vid de mindre och medelstora högskoloma engageras i forskning isamma utsträckning som sina kolleger vid universiteten. Universitets-och högskoleämbetet skall göra en utvärdering av de gjorda insatsema för altbelysa dels hur anvisade medel använts, dels och framför allt - vilkaefTekter åtgärderna haft på forskningens omfattning i stort vid de berördahögskoloma. Regeringen föreslår vidare vissa andra åtgärder i denregionalpolitiska propositionen lill innevarande med betydelse för demindre och medelstora högskolorna i vissa delar av landet. Fakulletsorganenhar ansvar för forskningen inte bara vid den egna enheten ulan också vid mindreoch medelstora högskolor. I ökad utsträckning måste de medel som anvisas underfakultelsanslagen användas vid dessa högskolor. Det är en uppgift för de lokalahögskoleorganen all finna former för hur detta skall kunna förverkligas medbibehållande av högt ställda vetenskapliga kvalitetskrav och en effektivresursanvändning. Delforsalla beredningsarbetet, med utgångspunkt i bl. a. successiva re sultat från ovan nämnda utvärderingar, får avgöra i vilka former forsk- 100 ningenvid de mindre och medelstora högskolorna och vårdhögskoloma kan Prop. 1989/90:90utvecklas under 1990-talel. Bedömningen skall innefatta det behov av forskningsom kan föreligga i regionalpolitiskt prioriterade regioner. Utgångspunktenmåste vara all det skall råda en hög och likvärdig kvalitet inom hela densvenska högskolan. Beredningsarbetet i detta hänseende måste också samordnasmed vad som nämnts om avvägning och koncentration mellan forskningsråd ochfakultelsorganisalion. 10.3.4Sektorsforskningens kvalitet och samhällsrelevans Kriteriernaför en väl fungerande seklorsforskning är av två olika slag. För del förstamåste verksamheten inriktas mot frågor som är relevanta för de berördasektorerna. För det andra måste forskningen uppfylla krav på god vetenskapligkvalitet. Sektorsforskningensvetenskapliga kvalitet bör utvärderas på liknande sätt som forskning på egelprogramansvar. Också forskningens samhällsrelevans skall bedömas. Enutvärdering av samhällsrelevansen bör innefatta en analys av delsforskningsresultatens användbarhet, dels i vilken omfattning forskningsresultatenfaktiskt har använts. Delär naturligtvis en uppgift för varje seklorsorgan atl svara för uppföljningoch utvärdering av sin egen FoU-verksamhet. Seklorsorganens egel ansvar böremdlertid i vissa avseenden kompletteras för all få fram ett bättre underlagför forskningspoliliska beslut. Del krävs all samhällsrelevansen utvärderasockså inom större problemområden än vad ell enstaka seklorsorgan svarar för.Del ankommer på regeringen all se till all sådana övergripande utvärderingarkommer lill stånd. Ettområde som kommer all behandlas är kollektivforskningen, dvs. när staten ochnäringslivet genom gemensam finansiering skapar särskilda organisationer ochprogram för tillämpad forskning. Statens satsningar inom basprogrammen uppgårhär 1989/90 lik knappt 200 milj. kr. Ellannal område för en övergripande utvärdering är miljöforskningen, därutvärderingar utförda av de enskilda organ som finansierar miljöforskningen ejkan anses tik fyllest. Utvärderingsarbetet bör, fömtom de tidigare nämndakvalitets- och rdevansaspeklema, också belysa inriktningen på forskningen närdel gäller avvägningen mellan gmndläggande forskning och tillämpad forskningsamt del utvecklingsarbete med anknytning lill miljöfrågoma som sker inomindustrin. Det ankommer på regeringen att avgöra formema för denna övergripandeutvärdering. riksdagengodkänner de akmänna riktlinjer för forskningspolitiken /91-1992/93 som framgår av avsnitten 2-10. Inomjustitiedepartementets ansvarsområde bedrivs forskning, utredning ochinformation bl.a. om brottslighet och brottsförebyggande insatser. Under andrahuvudtitelns ulredningsanslag beräknas vidare vissa medel för uppföljning ochutvärdering av de forskningspoliliska besluten. 1 nedanstående tabellsammanfattas resursema för forskning och utvecklingsarbete om brott ochbrottsförebyggande arbete saml de resurser som finns underjustitiedepartementets ulredningsanslag för uppföljning och utvärdering av deforskningspoliliska besluten. I tabellen redovisas endast reformer. Till dessaförändringar kommer för /91 kompensation för pris- ochlöneförändringar. Anslagen kommer på motsvarande sätt all prisomräknas dekommande åren. 1989/90:90 Avsnitt11 Justitiedep. 12.5 -1-1,8 Uppföljning och utärdering 3,0 +1,0 11.1 11.1.1 Brottsförebyggande rådets verksamhet () har till uppgift atl främja brottsförebyggande insatser inom olikaområden av samhället och alt verka för all samhällets och enskildas insatsermot brott samordnas. BRÅfick en ny instmktion (SFS 1988:1223) som gäller fr.o.m. den1 oeh som ställer nya krav på verksamheten. Bl.a. ges BRÅ ellstörre ansvar för samordningen av samhäkels brottsförebyggande verksamhetliksom för information inom det egna verksamhetsområdet. När det gäller FoU-arbetelframhålls i förordningsmotiven (1988:6) alt det är angelägel all verksamhetenutvecklas vidare så all BRÅ:s kunskaper i större utsträckning än vad somhittills har varit fallet kan användas som underiag för prioriteringar i delbrottsförebyggande arbetet liksom för tillämpning och utvärdering avbrottsförebyggande ålgärder. Vidare sägs att BRÅ i ökad omfattning bör ägna sigål utvärdering av reformer inom det kriminalpoliliska fältet. BRÅ skall även kunnage underlag för framtida kriminalpoliliska reformer genom att pröva ochutvärdera olika åtgärder. Detpåpekas också att BRÅ även i fortsättningen bör lämna bidrag lill enskildaforskare. BRÅ leds av enöverdirektör. Vid rådet finns också en styrelse. Under överdirektören finnsbyråchefer som ansvarar för forskning, utredning och information på delbrottsförebyggande området. Till rådd är knutna tre rådgivande organ: ensamverkansddegalion, en vetenskaplig delegation och en informalionsddegalion. Råddupprättar löpande treåriga verksamhetsplaner. I samband med Prop.1989/90:90 anslagsframställningen för /91 har rådet lämnat en sådan Avsnitt 11 plan för verksamheten under budgetåren 1990/91 1992/93. Tyngdpunkteni arbelet inom BRÅ har hillills främst varit insamling och analys av brollsdalasaml utformning av brottsförebyggande strategier. Endast en mindre del avverksamheten har ägnats praktisk tillämpning och utvärdering av sådanastrategier liksom åt utvärdering av reformer inom del kriminalpolitiska fallet. Ellfömyelsearbete inom rådet har påbörjats sedan den nya instmktionen trädde ikraft. Det kommer till ullryck bl.a. i verksamhetsplanen för budgetåren 1990/91 1992/93. Planen ligger väl i linje med den nya instmktionen samt deuttalanden som gjorts i anslutning lill denna i förord-ningsmoliven och avriksdagen. Rådet har inte gjort någon inbördes prioritering mellan de olikaprojekten i verksamhetsplanen. 11.1.3Regeringens syn på BRÅ:s framtida arbete Ettframgångsrikt brottsförebyggande arbete fömlsäller all kunskaper ocherfarenheter på området kan utvecklas och spridas. BRÅ har en central roll idet sammanhanget. Genom den nya instmktionen markeras BRÅ:s ställning somcentralt organ för bl. a. samordning, forskning, utvärdering och information pådet brottsförebyggande området. Regeringen anser att del är angelägel all BRÅ:sverksamhet tillförs utökade resurser. Regeringendelar i huvudsak BRÅ:s bedömning av behovet av forskning, utredning ochinformation på de områden som anges i verksamhetsplanen. Ett större utrymmebör således ges åt bl.a. utvärdering av brottspreventiva åtgärder ochkriminalpoliliska reformer. Ifråga om prioriteringen vill vi särskilt fasta uppmärksamheten på följandeområden. Åtgärdermot brott i storstad Denförhållandevis största delen av brottsligheten finns i våra tre största städer. Treav projekten i rör lokala ålgärder mol brott i storstad. Mest omfattande är det s.k. Slockholmsprojeklel. Del har påbörjats under innevarande budgetår och bedrivs i samarbete med uni versitetet i , , och polis myndigheten i . 1 projektet las dala till vara från två tidigare BRÅ-projekt, nämligen "Brott i stadsmiljö" och"". Det andra projektet, vars kartläggningsfas avslutades och som bedrivs i samarbete med lokala myndigheter, är inriktat på brottsföre byggande insatser i en förort lill en storstad. Det tredje, som skall påbörjas under innevarande budgetår, är inriktat på ålgärder för all minska vålds- 104 Projektet, sombygger på tidigare forskning inom området, skall också bedrivas i samarbete medlokala myndigheter, organisationer etc. Regeringen anser atl delär angeläget all BRÅ:s kunskaper kan användas som underlag för lokala åtgärdermot brott i storstadsområdena och utvärderingen av sådana. Det är därför avstor betydelse all de nämnda projekten kan fullföljas i enlighet med BRÅ:splanering. 1989/90:90 Avsnitt11 Justitiedep. Delsaknas tillräcklig kunskap om och i vilken utsträckning brottslighet harsamband med den invandring som skett lill . Denna brist har under senarelid uppmärksammals i flera olika sammanhang. Bl.a. har en arbetsgmpp inomjustitiedepartementet i en rapport som avlämnades tkl justitieministern idecember 1989 framhåkit behovet av alt närmare belysa utländska gärningsmänsbetydelse för våldtäktsbrottsligheten. Ietl av delprojekten i det s. k. Slockholmsprojeklel kommer man all studerabrottsligheten hos personer med utländsk bakgmnd och med särskild inriktningpå ungdomsbrottsligheten i invandrartäta områden. BRÅ planerar vidare allgenomföra ytterligare etl forskningsprojekt om invandrares brottslighettillsammans med Centmm för invandrarforskning vid . 1 detprojektet ingår bl.a. en kartläggning av den polisanmälda brottsligheten blandpersoner som är födda i ullandel, dvs. dels utländska medborgare, delsnaluraliserade svenskar. Regeringen bedömer det som nödvändigt att forsknings-och utvecklingsarbetet inom området intensifieras . Del behövs mer kunskaper om invandrares brottslighet, om vilkafaktorer i del svenska samhället som negativt påverkar olika invandrargmppersanpassningsmöjligheter samt om hur man kan komma lill rätta med dessa problem. Påsenare tid har bl. a. inom uppmärksammats frågan om s. k.privatisering inom rättsväsendet. BRÅplanerar atl genomföra en undersökning bl. a. om formema för och omfattningenav bevakningsförelagens s.k. sidouppgifler, t.ex. uppdrag som ligger närakriminalpolisens verksamhet. Även försäkringsbolagens brottsutredandeverksamhet skall undersökas. Regeringen serpositivt på all de problem som kan vara förknippade med privata initiativ inomrättsväsendet uppmärksammas av BRÅ och delar aktså rådets bedömning att detbehövs forskning inom området. Fråganom droger och trafik står i fokus, inte minst i samband med de ändringar itrafiknykterhetslagstiftningen som är aktuella. BRÅ planerar atl belysaproblemen kring drogpåverkan och trafiksäkerheten. Syftet är bl. a. atl geunderlag till förebyggande åtgärder. Regeringen anser, i likhet med rådet, attdelta är ell angeläget forskningsområde. Ekonomiskbrottslighet tillhör de områden som prioriteras i kampen mol brottsligheten. BRÅ har påregeringens uppdrag genomfört forsknings-och utvärderingsprojekt om ekonomiskbrottslighet. Del senaste uppdraget avser formema för och omfattningen avekonomisk brottslighet i vissa branscher. Som ett resultat av de olikaforskningsuppdragen har BRÅ bl. a. givit ut ett antal rapporter. Avsikten ärall branschsludien skall avslutas . tillkännagavvåren 1988 med anledning av en motion all en särskild undersökning av denekonomiska brottsligheten inom hyres- och fastighetsbranschen borde genomföras(JuU 1987/88:39 s. 8 f, rskr. BRÅ planerar all genomföra en sådanundersökning när den nu pågående branschstudien är avslutad. Regeringen kansåledes konstatera att den av efterfrågade undersökningen inom kortkommer alt genomföras på rådels initiativ. 1989/90:90 Avsnitt11 Justitiedep. Ävennarkotika och våldsbrott tillhör de prioriterade områdena. Inom BRÅ bedrivs bl.a. forskning om sambandet mellan olika former av missbmk och kriminalitet. Stödoch hjälp lill brottsoffer är en annan av de aktuella kriminalpoliliskauppgiftema. Närdel gäller frågor som sammanhänger med narkotika, våld och stöd lillbrottsoffer pågår en rad aktiviteter, såväl inom regeringskanslietsom inom kommittéer och arbetsgmpper. Del är önskvärt all BRÅ inom ordinarieramar har en viss beredskap för alt vidta det forsknings- ochutvecklingsarbete som kan visa sig nödvändigt med anledning av dessaaktiviteter. 1989/90:100(bil. 4 s. 110) har regeringen föreslagit alt, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /91 under angivna anslagsmbrikerberäkna följande belopp. Regeringentar nu upp dessa frågor. 1988/89Utgift 7903 531 1989/90:90 Avsnitt11 Justitiedep. 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Beräknad ändring 1990/91 (därav lönekostnader) Lokalkostnader ( + 2952000) Rådetbegär att anslaget för /91 ökar enligt följande: Pris-och löneomräkning m. m. För informationsverksamheten yrkas 1,5 tjänst som handläggare ( + . Ytterligare medel begärs för personalinlroduklionoch för en egen le-lefonväxd(+170000 kr. Informationsverksamhetenvid BRÅ har genom den nya instmktionen getts vidare uppgifter än tidigare ochen självständigare ställning inom BRÅ. Regeringen har därför beräknat medel förden av BRÅ yrkade förstärkningen av informationsverksamheten. Medelhar även beräknats under detta anslag för den av BRÅ yrkadeinformalionsdalabasen samt för intemutbildning i ulvärderingsmelodik. Regeringenhar för nämnda ändamål beräknat sammanlagt . Vidareföreslår vi all ell belopp på . förs över från anslaget : Utvecklingskostnader lill förevarande anslag.Beloppet används av BRÅ lik löner och bör i fortsättningen beräknas underförvaltningsanslaget. I sammanhanget börunderstrykas all en akt för stor dd av BRÅ:s budget har tecknats in av faslakostnader. Regeringen vill därför framhåka alt BRÅ måste sträva efler allnedbringa de fasla kostnadema så alt rådets resurser kan användas flexibelt. Ett annal sätt all ökaresursema är, som framhålls i förordningsmotiven lill instmktionen, allpersonal från andra myndigheter tjänstgör i projekt inom BRÅ. Kostnaderna bör idessa fall belasta respektive myndighets anslag. BRÅbör även liksom kunna komma överens med andra statliga ochkommunala instanser om delfinansiering av projekt som är av gemen- Prop.1989/90:90 samt intresse och som genomförs under medverkan av sådana organ.Del Avsnitt 11 gäller naturligtvis också inte minst forskningsråden, iförsta hand del före- Justitiedep. Ekonomisktstöd bör också kunna lämnas från organisationer inom t. ex. bankväsendel,försäkringsbranschen, bilbranschen eller fastighetsägare s.v., dock under två fömtsättningar. Bidrag bör i första hand las emot från sam- eller branschorganisationer. Vidare är det endast BRÅ som skall be sluta om ell projekts mål, genomförande och resultat. Delkan således konstateras att det borde vara möjligt för BRÅ atl ökautrymmet för nya forsknings- och utvecklingsprojekt, främst genom en bättreplanering av den egna verksamheten, men också genom att rådet utnyttjar demöjligheter lill delfinansiering från andra intressenter som finns. Delankommer på regeringen att utforma den ekonomiska slymingen av BRÅ så allsådana lösningar underlättas. Regeringenanser emellertid atl det är motiverat all BRÅ tillförs ytterligare resurserför nya forsknings- och utvecklingsprojekt. Medel för detta har beräknats underanslaget : Utvecklingskostnader. altriksdagen lill : Förvahningskostnader för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på . 1988/89Utgift 3424988 Reservation 770399 1989/90Anslag 4647000 1990/91 Förslag 3 851000 Frånanslaget betalas kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete samt förinformaiion. Rådetbegär att anslaget för /91 ökar enligt följande: Pris-och löneomräkning m. m. Ytterligare medel yrkas för utrednings- och utvecklingsprojekt (+1373000 kr. Medel beräknas förpersonalutbildning och en informationsdatabas ( + . Anslagethar, som nämnts, minskals med de . som för innevarande budgetår av BRÅ används lill löner. Dessa medel bör i fortsättningen beräknas under anslaget : Förvah ningskostnader. FörFoU-verksamheten beräknas en förstärkning av anslaget med 1 milj. Prop.1989/. BRÅutvärderar lagen om försöksverksamhet med samhällstjänst som Justitiedep.trädde i krafl . Försöket, som bedrivs på fem orter i landet,skall pågå . BRÅ har under innevarande budgetår likförts särskildamedel av regeringen för utvärderingen. Fr.o.m. nästa budgetår bör BRÅ genomförautvärderingen inom ramen för tillgängliga medel. BRÅhar sedan starten lämnat bidrag till enskilda forskare. Forskningsbidragenuppgår numera lill ca . Regeringen anser alt rådet nu börpröva nya former för bidragsgivningen. Hälften av forskningsbidragen bör ifortsättningen avdelas som bidrag lill avhandlingsarbeten somutförsavdoktorander i kriminologi. BRÅ bör välja former för bidragsgivningensom kan stimulera den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom den kriminologiskaforskningen. Enligt regeringens bedömning är fömtsättningarna all åstadkommadetta större om man undviker all rikta bidragen lill särskildaforskningsområden utan låter ansökningarnas kvalitet och inte ämnesvalet styrabidragsgivningen. attriksdagen lill : Utvecklingskostnader för budgetåret1990/91 anvisar ell reservationsanslag på . 11.2 Uppföljning och utvärdering av de forskningspolitiskabesluten Forsknings-och utvecklingsverksamheten i motsvarar, som framgått av de inledandekapitlen, av BNP varav de statligt finansierade insatsema utgör caen tredjedel. I forskningspropositionerna anges de övergripande målen och denhuvudsakliga inriktningen av verksamheten för den kommande treårsperioden.Regeringen ges ansvar atl genomföra besluten och atl uppdra ål myndighetema alldriva verksamheten inom de ekonomiska ramar beslutat om. Föratt öka regeringens möjlighet atl följa upp och analysera verksamhe ten har vissa medel avsatts under andra huvudtitelns anslag A 3 Utredningar m.m. Dessa medel har bl.a. möj liggjort den kartläggning av sektorsforskningen som publicerats i departe mentsserien. Svensk sektorsforskning (Ds 1989:3). Regeringen har vidare haft möjlighet att ge vissa uppdrag tik bl.a. angå ende statistik om forskning och utveckling i den kommunala sektorn. Som en förberedelse års forskningsproposition har svenska forskare 109 på regeringens uppdragstuderat forskningens villkor i åtta andra industri- Prop. 1989/90:90 länder (Ds 1989:43). Dessa uppdrag har breddat underlaget Avsnitt 11 forskningsproposition. Somframgått tidigare i denna proposition anser regeringen alt forskning ochutveckling av hög kvalitet utgör en värdefull grund för en positiv social ochekonomisk utveckling. Regeringen föreslår också betydande resursförstärkningarunder den kommande treårsperioden. Forskningoch utveckling måste liksom all annan verksamhet följas upp och utvärderas.Detta gäller inte bara forskningens vetenskapliga kvalitet utan också, och dåframför allt vad gäller seklorsforskningen, dess samhällsrelevans. Införkommande forskningspolitiska beslut kommer, som framgår av avsnitt 10,systematiska uppföljningar och utvärderingar av pågående verksamheter attbehöva göras. Regeringen har i budgetpropositionen (1989/90:100 bil. 4) underreservationsanslaget A 3 Utredningar m.m. beräknat 3 milj. kr. föruppföljningar och utvärderingar av FoU. Regeringen anser all ytterligare medelbör anvisas för detta ändamål. attriksdagen under reservationsanslaget Utredningar m. m. under andra huvudtitelnför /91 anvisar . utöver vad som föreslagils i prop.1989/90:100 bil. 1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikes-och säkerhetspolitisk forskning saml u-landsforskning är central Utrikesdeofrån utrikespolitisk synpunkt. Även den forskning som är av betydelse för våraekonomiska relationer med omvärlden spelar här en stor roll. Också EG:sforskningsprogram är i delta sammanhang av stort intresse. Inedanstående tabell sammanfattas forskningsresurserna inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde. I tabellen redovisas endast reformer. Till dessaförändringar kommer för /91 kompensation för pris- ochlöneförändringar. Även för de kommande budgetåren kommer anslagen atl omräknasför pris- och löneförändringar. De belopp som anges som reformer skall dock sessom absoluta belopp och kommer ej all prisomräknas del år reformen läggs ul. Ifotnot redovisas förändringar med anledning av budgetpropositionen 1989/90:100,bil. Nedrustning, freds- och konflikt- 38,9' ' I beloppet ingår en engångsanvisning om 7,5. 1989/90:100 bil. 5 begärs ytterligare +0,7. 1989/90:100 bil. 5 begärs +45,0. 1989/90:100 bil. 5 begärs + 4,3. 12.1 Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning 12.1.1 Forskningens omfattning och organisation Neutralitetspolilikenställer krav på en självständig värdering av för vårt land vikliga förhållandenoch utvecklingstendenser i omvärlden. har mol denna bakgrund i hög gradintresse av forskning kring frågor av betydelse för vår utrikespolitik. Detta gäller forskninginom del centrala säkerhetspolitiska området men även inom folkrätt och andradiscipliner. Man bör härvid beakta alt del på det utrikespolitiska områdetfinns behov dels av tillämpad forskning med relativt kort lidshorisont, dels avforskning av mera långsiktig karaktär. Inom detsäkerhetspolitiska området disponerar . underanslaget Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området förforskningsändamål.