prop · GD03130 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:130 om bekämpning av vissa våldsdåd med internationellanknytning Regeringenföreslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag lu-regeringsprotokoll . Propositioneninnehäller förslag bl. a. till kompletteringar av s. k.terroristbestämmelser. Lagändringama föranleds avatt det ocksä föresläs att skall ratificera ett är 1988 antagettilläggsprotokoll till Montrealkonvention om brott mot den civilaluftfartens säkerhet samt en i antagen konvention om brott motsjöfartens säkerhet med tilläggsprotokoll om brott mot säkerheten för fastaplattformar på kontinentalsockeln. Som en följd av deföreslagna ratifikationerna skall enligt propositionen bestämmelsema i 13 kap.5 a § om kapning av luftfartyg och luftfartssabotage ändras sä attde omfattar även gärningar enligt de nya överenskommelserna.Brottsbeteckningama föresläs ändrade till kapning resp. sjö- ellerluftfartssabotage. Vidare förordas att en särskild bestämmelse omflygplatssabotage införs i . Slutligen föreslås att vissa följdändringargörs i bl. Lagändringamaföresläs träda i kraft . Riksdagen1989/90. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 2 kap. 3 § samt 13 kap. 5 a, 6, 11 och 12 §§skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas en ny paragraf, 13kap. 5 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse För brott som begåtts utom riket dömes även i annat fallän som avses i 2 § efter svensk lag och vid svensk domstol, 1. om brottet förövats ä svensktfartyg eller luftfartyg, sä ock eljest om det begåtts i tjänsten avbefälhavaren eller nägon som tillhörde besättningen ä sådant fartyg, 2. om brottet begåtts av någon somtillhör försvarsmakten på ett område där en avdelning av försvarsmakten befannsig eller om det begåtts av någon annan pä ett sådant område och avdelningenbefann sig där för annat ändamål än övning, 3. om brottet begåtts vid tjänstgöringutom riket av någon som är anställd i svensk beredskapsstyrka för FN-tjänst, 4. om brottet förövats mot ,svensk kommun eller annan menighet eller svensk allmän inrättning, 5. om brottet begåtts inom område somej tillhör någon stat och förövats mot svensk medborgare, svensk sammanslutningeller enskild inrätming eller mot udänning med hemvist i , 6. om brottet är kapning av luft- 6.om brottet är kapning, sjö- eller fartyg, luftfartssabotage eller folk-luftfartssabotage, flygplatssabotage, rättsbrott eller försök tid kapning avförsök till sådana brott eller folkrätts-luftfartyg eller luftfartssabotage, brott, eller 7. om det lindrigaste straff som i svensk lag ärstadgat för brottet är fängelse eller däratöver. 13 kap. 5 a §2 Den som ombord på luftfartyg Den som genom olaga tvång be- medelst olaga tvång bemäktigar sig mäktigar sig eller ingriper i manöv- fartyget eller ingriper i dess manöv- reringen av ett luftfartyg eller ett rering, dömes för kapning av fartyg, som används i civil yrkes- luftfar ty g till fängelse i högst fy- mässig sjöfart för befordran av gods ra år. eller passagerare, bogsering, bärg- ning, fiske eller annan fångst, döms för kapning tillfängelse i högst 1 Senaste lydelse 1986:645. 2 Senaste lydelse 1973:342. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:130 Detsamma gäller den som genom otaga tvång bemäktigar sig en plattform i havet som är avsedd för verksamhet för utforskning eller utvinning av naturtillgångar eller för något annat ekonomiskt ändamål Vidtager någon eljest åtgärd som Den som i annat faU ärägnad att framkalla fara för luft- 1. förstör eller allvarligt skadar fartygs säkerhet under flygning eller ett sådant fartyg eller ensådan platt- gör någon luftfartyg i trafik oan- form som anges i första stycket eller vändbart för flygning genom att ett luftfartyg i trefik, eller förstöra eller skada det, dömes för 2. vidtar en åtgärd som är ägnad luftfartssabotagetill fängelse att framkalla fara för säkerheten för i högst fyra är. ett sådant fartyg eller en sådan platt- form som anges i första stycket eller för ett luftfartygs säkerhetunder flygning dömsför sjö- eller luftfartssabotage till fängelse i högst . Ärbrott som i första eller andra stycket sägs att anse som grovt, dömes tillfängelse pä , lägst tvä och högst , eller på livstid. Vidbedömande huravida brottet är grovt skall särskilt beaktas, om därigenomframkallats fara för flera människoliv eller om gämingen eljest varit avsärskilt farlig art. 1. använder allvarligt våld eller hot om sådant våld mot någon sombefinner sig på en flygplats som är öppen för internationell trafik, 2. förstör eller allvarligt skadar en anordning, som hör till en sådanflygplats eller som används för flygplatsens trafik, eller ett luftfartyg, sominte är i trafik men är uppställt på flygplatsen, eller 3. med användande av våld eller hot om våld omintetgör verksamhet sombedrivs på en sådan flygplats, döms, om gärningen är ägnad att framkalla fara för flygplatsensfunktion eller för säkerheten vid denna, för fly gplatssabotage till fängelse ihögst . Är brottet att anse som grovt, döms till fängelse , lägsttvå och högst , eller på livstid. Vid bedömande av om brottet är grovtskall särskilt beaktas, om därigenom framkallats fara för flera människoliv eller om gärningen annars varit av särskih farlig art. Densom av oaktsamhet, genom att umgäs ovarsamt med eld eller sprängämne ellerannorledes, vållar brand eller ofärd som i 1, 2 eller 3 § sägs eller framkallarfara dårför, eller vållar skada eller hinder som i 4 § sägs eller skada som i 5a § andra stycket sågs, dömes för allmänfarlig vårdslöshet till böter ellerfängelse . Ärbrottet grovt, dömes tiU fängelse Densom av oaktsamhet, genom att umgäs ovarsamt med eld eller sprängämne eherpåannat sätt, vållar 1. brand eller ofärd som avses i 1, 2 eller 3 § ellerframkallar fara/o> det, 2. skada eller hinder som avses i 4 § eller 3. skada som avses i 5 a § andra stycket 1 eller 5 b §första stycket 2 döms för allmänfarlig vårdslöshet till böter eller fängelse , ihögst två är. Om någon som har ådragitsig ansvar enligt 1, 2, 3, 6, 7, 8, 8 a, 9 eller 10 § eller enligt 5 a § förluftfartssabotage, frivilligt har avvärjt en sädan fara eller verkan som angesdär innan avsevärd olägenhet har uppkommit, fär han dömas till lindrigarestraff än vad som är föreskrivet för gämingen. Var faran ringa och är förgämingen ej föreskrivet svårare straff än fängelse , skall han ejdömas tiU ansvar. Om någon som har ådragitsig ansvar enligt 1, 2, 3, 6, 7, 8, 8 a, 9 eller 10 § eller enUgt 5 a § andrastycket 2 eller 5 b § första stycket 2 eller 3, frivilligt har avvärjt en sädanfara eller verkan som anges där innan avsevärd olägenhet har uppkommit, färhan dömas till lindrigare straff än vad som är föreskrivet för gämingen. Varfaran ringa och är för gärningen ej föreskrivet svårare straffan fängelse i ettär, skall han ej dömas till ansvar. För försök, förberedelseeller stämpling till mordbrand, grov mordbrand, allmänfarlig ödeläggel-se,sabotage, grovt sabotage, kapning av luftfartyg, luftfartssabotage ellerspridande av gift eller smitta eller till förgöring, sä ock för underlätenhetatt avslöja sådant brott dömes till ansvar enligt vad i 23 kap. stadgas. För försök, förberedelseeller stämpling dll mordbrand, grov mordbrand, allmänfarlig ödeläggel-se,sabotage, grovt sabotage, kapning, sjö- eller luftfartssabotage,flygplatssabotage eller spridande av gift eUer smitta eller till förgöring, såock för underlåtenhet att avslöja sådant brott dömes till ansvar enligt vad i23 kap. stadgas. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt Härigenomföreskrivs att 31 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt skall haföljande lydelse. Regeringenkan för visst faU förordna om avvikelse frän bestämmelsema i 25-30 §§, om detär påkallat med hänsyn till rikets säkerhet. Sådantbeslut får meddelas även beträffande en viss intagen som har dömts för brottsom avses i 1. konventionen för bekämpande av olagabesittningstagande av luftfartyg (SÖ 1971:17), 2. konventionen för bekämpande av brott mot den civilaluftfartens säkerhet (SÖ 1973:48), 3. konventionen om förebyggande och bestraffning avbrott mot diplomater och andra internationelU skyddade personer (SÖ 1975:30), 4. den europeiska konventionen om bekämpande avterrorism (SÖ 1977:12), 5. konventionen mot tagande av gisslan (SÖ 1980:26)eller för annat brott som harinnefattat användande av våld, hot eller tvång för politiska syften, omdet är påkallat med hänsyn till risken för att den intagne medverkar tid sådanbrottslig verksamhet under verkställigheten i anstalt. Regeringen fårbeträffande en viss intagen besluta om avvikelse frän bestämmelserna i 25-30§§, om det är påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken föratt den intagne under verkställigheten i anstalt medverkar till brott som innefattaranvändande av våld, hot eller tvång för politiska syften. Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel ivissa brottmål skaU ha följande lydelse. denna lag stadgas skall äga tillämpning vid förundersökning angående brottsom avses i 13 kap. 1, 2, 3 brott som avses i 13 kap. 1, 2, 3, eller5 a § brottsbaUcen, om brottet 5 a eller 5 fc § , om innefattar gäming varom i 4 § nämn- brottet innefattar gäming varom i 4 § da kap. sägs, nämnda kap. sägs, brottsom avses i 13 kap. 4 eUer 5 §, 18 kap. 1, 3 eUer 4 § eller 19 kap. 1, 2, 5, 6,7, 8 eller 10 § brottsbaUcen, brottsom avses i 3 kap. 1, 2, 5 eller 6 § eller 4 kap. 1, 2, 3 eller 4 §brottsbaUcen, om gämingen innebär förgripelse mot Konungen eller annan som ärnämnd i 18 kap. 2 § samma balk, eller försök,förberedelse eller stämpling till brott som ovan nämnts, om sådan gäming ärbelagd med straff Dennalag ttder i kraft . 1 Senaste lydelse 1977:1026. Utdragur protokoU vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , ,, R. , , , , G. , ,, , , , , , , Proposition om bekämpning av vissa våldsdåd medinternationell anknytning Inomjustitiedepartementet upprättades en promemoria (Ds 1989:34)angående tiUttäde till den 24 febraari 1988 antaget tilläggsprotokoll tillMontrealkonventionen om brott mot den civila luftfartenssäkerhet (i fortsätmingen kaUat MontrealprotokoUeO, 2.en i antagen konvention om brott mot sjöfartens säkerhetjämte ett antaget tilläggsprotokoll om brott mot säkerheten för fastaplattformar pä kontinentalsockeln (i fortsätmingen kallade Romkonventionenresp. Montrealprotokolletsamt Romkonventionen och Romprotokollet i engelska versioner cx;h iöversättningar till svenska bör fogas tUl protokollet i detta ärende som bilaga1-3. I promemorian föresläs att , som har undertecknat dessa överenskommelser,ocksä ratificerar dem. Vidare föreslås att de s. k. terroristbestämmelsema ibrottsbalken (BrB) kompletteras med anledning av en svensk anslutning till deintemationella avtalstexterna. Dessutom innehäller promemorian förslag tilländring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. Promemorians lagförslagbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. Yttranden har kommit in frän riksåklagaren(), , , , luftfartsverket,juridiska fakultetsnämnden vid , ,, och , . RÅ har överlämnat yttranden frän överåklagarna i ,, och vid regionåklagarmyndigheten i . Ensammanställning av remissyttrandena har upprättats i ochfinns tillgängUg i lagstUtningsärendet (dnr 89-1721). 1989/90:130 Lagrådet Inledning Regeringenbeslutade den 15 febraari 1990 att inhämta lagrädets yttrande över lagförslagsom utarbetats i ärendet. De till lagrådet remitterade lagförslagen bör fogastill protokollet i detta ärende som biUiga 5. Lagrådet har yttrat sig över förslagen. Yttrandet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 6. Jagåterkommer till lagrädets ytttande i den allmänna motiveringen angåendebehovet av lagstiftningsåtgärder (s. 35) och i specialmoriveringen tilllagförslagen (s. 41). Häratöver bör vissa redaktionella ändringar göras i lagtexten. Iseptember 1971 antogs på en internationell lufträttskonferens i enkonvention för bekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet (ifortsätmingen kallad Monttealkonventionen). Konferensen hade anordnats avInternationella civUa luftfartsorganisationen (), som är ett av FN:sfackorgan. Montrealkonventioneninnebär vissa förpliktelser för de avtalsslutande statema. De förbinder sigsålunda bl. a. att belägga vissa särskilt angivna former av sabotagehandlingarmot den civila luftfartens säkerhet med stränga straff och att vidta åtgärder ifräga om domsrätt, åtal och utlämning med anledning av sädana brott. Konventionenträdde i kraft . Den har ratificerats av ett drygt100-tal stater. Ifebraari 1988 anordnade en internationell konferens i med uppgiftatt utarbeta ett tilläggsprotokoll tiU MontteaUconventionen för att komma tillrätta med våldshandlingar pä flygplatser som används i internationellluftfart. Ett sådant protokoll antogs på konferensen. (), som är ett annat av , anordnade imars 1988 i en interaationell konferens om bekämpande av brott motsjöfartens säkerhet. Ändamålet med konferensen var att utarbeta en konvention iämnet. En sädan konvention antogs vid konferensen, lUcsom etttilläggsprotokoll om brott mot säkerheten för fasta plattformar påkontinentalsockeln. har undertecknat bäde konventionen och protokollet. 2.1 Montrealprotokollet 2.1.1 Bakgrund Åtskilligavåldshandlingar som är riktade mot den civila luftfartens säkerhet utgör s. k.intemationella brott, dvs. de omfattas av intemationella överenskommelserenligt vilka avtalsstatema har åtagit sig att antingen utiämna den som har begått ett sådantbrott tdl ett annat berört land eUer ombesöria att han Prop. 1989/90:130 blir lagförd för brottet i det land där han pättäffas. Flygplanskapningaromfattas av konventionen i om olagabesittningstagande av luftfartyg (). Där förbinder sig deavtalsslutande statema att belägga flygplanskapning med stränga straff och attuppfylla vissa förpliktelser i fråga om domsrätt, åtal och udämning m. m.bettäffande sädana kapningsbrott. Ett drygt 100-tal stater har tiUträttHaagkonventionen. Monttealkonventionenomfattar vissa andra brott mot den dvila luftfartens säkerhet än kapningsbrott,nämligen sabotage cx;h andra liknande handlingar. Granddragen i konventionenöverensstämmer i övrigt med avtalsstatema förbinder sig attbelägga de i konventionen angivna formema av sabotagehandlingar med strängastraff och att uppfylla vissa förpliktelser i fräga om domsrätt, åtal ochudämning m. m. bettäffande sådana brott. Medanledning av tillttäde tiU konventionema har vidtagits vissalagstiftningsåtgärder (prop. 1971:92, JuU 9, rskr. 164, SFS 1971:188 samt prop.1973:92, JuU 21, rskr. 222, SFS 1973:342). Sålunda har det införts bl. a.straffbestämmelser om kapning av luftfartyg och luftfartssabotage.Bestämmelsema återfinns i 13 kap. 5 a § BrB. SävälHaag- som Montrealkonventionen tar sUcte pä gämingar som begås ombord pä ellerär riktade mot flygplan under flygning och som därför äventyrarflygsäkerheten. Erfarenheten har emeUertid visat att intemationella flygplatserstundom är skadeplats för andra typer av väldshandlingar som är riktade motden intemationella luftfarten och som på ett urskillningslöst sätt drabbar demsom råkar befinna sig där sädana gämingar förövas. Det gäller exempelvis debombdåd som förövats pä de intemationeUa flygplatserna i Wienoch . Päförslag av juridiska kommitté beslutade dess försainling attkommittén med största möjliga prioritet skulle utarbeta ett förslag till intemationelltinstmment för att bekämpa väldshandlingar pä flygplatser som används iintemationeU luftfart. sammanträdde i vären 1987. Till grand föröverläggningama läg ett utkast till en intemationeU överenskommelse ombekämpande av väldshandlingar pä flygplatser som används i internationellluftfart. Utkastet var utformat som ett tilläggsprotokoll tillMonttealkonventionen. Kommitténs arbete kom i stor utsträckning att gällautformningen av den artikel som angav de brott som omfattades av den tilltänktaöverenskommelsen. Udcastet blev i denna del grandligt omarbetat. i den 9-24 febraari 1988 deltog delegationerfrän 81 länder, däribland och övriga nordiska länder. Ett tUläggsprotokolltiU Montrealkonventionen, som grandade sig pä det omarbetade utkastet, antogsenhälligt vid konferensen. DäMontrealprotokollet öppnades för undertecknande den 24 febraari 1988undertecknades det av 47 stater, däribland , , och Sverige.Finland undertecknade protokollet . Protokollet ö-ädde i kraftden och har (febraari månad 1990) Prop. 1989/90:130 ratificerats av 15 länder. Detkan tilläggas att bestämmelsema i Montrealprotokollet är avsedda att tUlämpasmellan och , inom ramen för nuvarande lagstiftning i de bådaländema och i avvaktan pä att protokollet träder i kraft, enligt ettsamförständsavtal mellan ländema som ingåtts är 1989. 2.1.2 Överenskommelsens innehåll m. m. Protokollstexteni engelsk version och i översättning till svenska finns i bilaga 2. Jag nöjermig i det följande med att lämna vissa kommentarer till artiklama. Beträffandebestämmelser och begrepp som även finns i Monttealkonventionen fär jag rentallmänt hänvisa till vad som uttalades i anslutning till att godkändedenna (prop. 1973:92, JuU 21). Iartikeln görs klart att den nya överenskommelsen har formen av ett tilläggsprotokolltill Montrealkonventionen. Detta innebär att bestämmelsema iMonttealkonventionen om bl. a. jurisdiktion, åtal och udämning blu- tillämpligaäven i fräga om de gämingar som avses i protokollet. När det gäller stater sominte har tillträtt Monttealkonventionen krävs, som framgår av artUcel V, förtUlttäde till den nya överenskommelsen att de tillttäder konventionen. Artikelninnehäller bestämmelser om de gämingar som skall omfattas av den nyaöverenskommelsen. Föratt en gäming skall anses som brottslig enligt artikeln krävs till en börjanatt den skall ha begåtts rättsstridigt cx:h uppsåtligen. Dessa begreppdefinieras varken i Montrealkonventionen eller i protokollet. Innebörden avkravet pä uppsåt torde fä bestämmas enhgt de allmänna regler som kan finnas inationell lag eller som anses gälla enUgt praxis i resp. land. Enligt1 kap. 2 § BrB skall en i balken beskriven gäming, om det inte sägs nägotannat, anses som brott bara dä den begås uppsädigen. Någon definition avbegreppet uppsåt finns inte i BrB. Enligt det uppsätsbegrepp som har utbildatsi doktrin och praxis skiljer man mellan tre former av uppsåt, nämligen direkt,indirekt och eventuellt uppsåt. Det fär antas att vilken som helst av dessa treuppsåtsformer är tillräcklig för att uppfylla konventionens krav i subjektivtavseende. I fräga om innebörden i sådant avseende av uttrycket att en gäming"är ägnad att" ("is Ukely to") framkalla viss fara, vilketförekommer pä två ställen i artikel II, punkt 1, fär dock antasgälla att uppsätskravet skall anses vara uppfyllt när gämingsmannen ägtkännedom om de omständigheter som gör att gämingen, enligt en objektivbedömning, är att beteckna som farUg i det avseende som där närmare anges. Punkt 1 bis. (a) avserfall av väldshandlingar mot personer som uppehåller Prop. 1989/90:130 sigpä intemationella flygplatser. Begreppet våldshandling, som också före- Inledning kommer i Haag- och Monttealkonventionema, definieras inte i någonderakonventionen men kan antas ha en vidsttäckt innebörd. Av vad som förekom vidMontrealkonventionens tilUcomst kan slutas att begreppet i princip är avsettatt omfatta varje integritetskränkning (se prop. 1973:92 s. 23). Ipunkten uppställs ett krav pä att gämingsmannen säsom hjälpmedel skall haanvänt sig av nägot föremål, ämne eller vapen ("any device, substance orweapon"). Bakom denna bestämning ligger en sttävan att försöka skUja ut derenodlade terroristdåden frän andra typer av väldshandlingar som kan begås påflygplatser. När förslaget fördes firam i den juridiska kommittén åberopades iförsta hand den europeiska terroristkonventionen är 1977, som Sverigeratificerade samma är (prop. 1976/77:124, JuU 36, rskr. I stället för attdefiniera terroristdåd anger denna konvention olika sätt att begä våldsbrottvilka typiskt sett används av terrorister. Den europeiska terroristkonventionen(se artikel l.e) innehåller emellertid en mera utförlig uppräkning än vad somhar tagits med i förevarande bestämmelse och är dessutom mera preciserad ochkonkret så till vida att den talar om bl. a. brott som innebär användning avbomber, granater, raketer, automatiska skjutvapen eller brev- och paketbomber. Uppräkningenav hjälpmedel i förevarande punkt fär sägas vara obestämd och inte ge nägonnärmare ledning för hur bestämmelsen skall tolkas. Kravet pä att nägothjälpmedel skall användas innebär emellertid att gämingar som innefattar"vanlig" inisshandel genom knytnävsslag eller sparkar faller utanför.Det fär även antas att de aktuella hjälpmedlen skall vara av särskildbeskaffenhet. Ocksä misshandel som utövas med hjälp av nägot vanligtbraksföremäl som tillhygge bör därför, om det inte är fräga om knivar och andraföremål som kan sägas vara ägnade att användas som vapen vid brott mot liveller hälsa (jfr 36 kap. 3 § 2 BrB), antas falla utanför bestämmelsenstUlämpningsområde. Föratt omfattas av konventionen skall gämingen dessutom äventyra eller vara ägnadatt äventyra säkerheten vid flygplatsen. Denna kvalifikationsgrand behandlasnärmare i det följande. Tillämpningsområdetför punkt 1 bis. (a) är avgränsat till att omfatta flygplats som används förcivil luftfart i internationell trafik ("airport serving intemationalcivil "). Avsikten är att en flygplats skall anses höra till dennakategori sä snart den till nägon del används för luftfart i intemationeUtrafik. Flygplatser med säväl inrikes- som utrikesttafik omfattas därför avartikeln. Antalet flygningar tUl eller frän udandet skall heller inte spelanägon avgörande roll i sammanhanget. Utanför artikelns tillämpningsområde tordedärför falla bara sädana flygplatser som är avsedda att användas enbart förinrikesflygningar. FörSveriges del kan i fråga om avgränsningen till vissa flygplatser pekas påregleringen i luftfartslagstiftningen. Enligt 6 kap. 12 § luftfartslagen (1957:297)fär regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer föreskriva vilkaflygplatser som fär användas vid olika slag av luftfart. 96 § första stycketluftfartsförordningen (1986:171) får sålunda luftfartsver- ket bestämma att baravissa flygplatser får användas vid flygningar till och Prop. 1989/90:130 fi-än . Närdet sedan gäller effekten av våldshandlingen angavs det i det textutkast somläg tiU grand för juridiska kommitténs arbete att det skuUe vara fräga om kroppsskada("bodily injury"). Ordet "bodily" utgick av det skälet attartikeln var avsedd att omfatta även faU där väldshandUngen orsakar enbartpsykiska skador. Det kravet uppställs dock att skadan skall vara av allvarligart. Kravet kan ge upphov till vissa toUcningsproblem. Det bakomliggande syftetär naturUgtvis att frän Montrealprotokollets tiUämpningsomräde avskUja mindreaUvarliga våldsinddenter som kan inträffa pä flygplatser. Underpunkt 1 bis. (b) har tagits upp bl. a. sädana handlingar som innebärskadegörelse på särskilda anordningar eller annan utrastning som finns pä enflygplats eller används för flygtrafiken där (x;h som är av betydelse försäkerheten vid flygplatsen. Av protokollstexten framgär att det även här mästevara fräga om mera allvarlig skadegörelse ("destroys or seriouslydamages"). Vidare gäller samma krav som beträffande a) att gämingen harskett med hjälpmedel av visst slag. Dennärmare innebörden av vad som avses med begreppet "anordningar som hör tUlen flygplats" ("facilities of an airport") anges inte. Dit tordeman dock fä räkna all utrastning som har betydelse för att göra flygtrafikensäker och att göra flygplatsen till en säker uppehällsplats. Som ett exempel pägärningar som kommer att omfattas av bestämmelsen kan nämnas sprängning av enradaranläggning pä en flygplats.