prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Som exempel kan nämnasförstatligandet av den kommunala polisen och denöverflyttning av arbetsgivaransvaret för lärare frän staten till kommunernasom kommer att ske . Skatter och avgifter flyttas ocksåmellan sektoren Detta gäller till exempel avvecklingen av den kommunalaföretagsbeskattningen. Ytterligare ett exempel utgör växlingen av inkomsterfrån arbetsgivaravgifter från statsbudgeten tillAP-fonden fno.m. 6.1 Staten och socialförsäkringssektorn Statsbudgetens inkomster och utgifter har redanredovisats, i avsnitten 3 och 4. I detta avsnitt tillämpas dockbruttoredovisningens princip - inkomster redovisas under inkomster och utgifterunder utgifter för statsbudgeten och socialförsäkringssektorn sammantaget. /84-1988/89 har inkomster till sektorntotalt vuxit med i löpande priser, eller med i genomsnittdrygt . Som andel av BNP har inkomsterna vuxit med 4,3procentenheter, till . Skatter och sociala avgifter har vuxit snabbare,med 4,7 procentenheten Sektorn har därmed bidragit till en ökning avskattekvoten med 55 miljarder kn i 1988/nivå. Sektorns inkomster som inte redovisas på statsbudgetenbestår till största delen av arbetsgivaravgiften Dessa styrs till övervägandedel av lönesummans förändring, vilken i sin tur är beroende av timlönen samtsysselsätt- ' Den offentliga sektorn indelas inationalräkenskapssystemet (NR) i de tre delsektorerna staten, kommunala sektorn samt socialförsäkringssektorn. Staten motsvarar i stort sett statsbudgeten, men med bruttoredovisning av inkomster och utgifter samt med tillägg för vissa fonder utom budget (delpensions-, lönegaranti-, m fl fonder) oeh med avdrag för sjuk- och föräldraförsäkring. Den kommunala sektorn omfattar primär-, landstings- samt kyrkokommuner exkl. affärsdrivande verk. Socialförsäkringssektorn omfattar i NR AP-fonden (inkl. löntagarfonderna), sjukförsäkringen (inkl. föräldraförsäkringen) samt deerkända arbetslöshetskassorna. I långtidsbudgeten redovisas staten oeh socialförsäkringssektorn sammantagna, dä den traditionella gränsdragningenmellan dessa inte är anpassad till gränserna för statsbudgeten. Tabell 6.1 Statens och socialförsäkringssektorns inkomster 1989/90:150Bilaga 1.2 1983/84-1988/89 1990/91-1994/95 Statsbudgetensinkomster Bruttoredovisade inkomster' ATP-avgifter Övrigaavgiftsinkomster-Övrigt Som andelav BNP' 11,11,12,10, 425,6 78,6 79,3 19,0 52,3 5,5,6,-3, 4,45, 4,6,7,7,-1, ' Avser tillägg för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringsutgifter -Avser arbetsmarknads-, delpensions-, arbetarskydds-,lönegaranti- samt sjöfolkspensionsavgift ningsgraden i ekonomin. Till en mindre del består deövriga inkomsterna av AP-fondens ränteinkomsten De faktorer som i första handstyr denna avkastning är räntenivån samt fondstorleken. För den kommande femårsperioden förväntas sektorernasinkomster öka i både låg- och högalternativet.Lågalternativet innehåller en sysselsättningsökning samt en timlön somutvecklas i nivå med omvärldens. 1 högalternativet växer lönesumman initialtnågot kraftigare, medan vinstnivån i näringslivet utvecklas svagare. Dettamedför ökade intäkter från inkomstbeskattning, men en svagare utveckling avintäkterna från företagsbeskattningen. Mot slutet av perioden pressasemellertid löneökningstakten ned via den högre nivån på arbetslösheten, vilketbringar ned ökningstakten i statsinkomsterna. Tabell 6.2 Statens och socialförsäkringssektorns utgifter Miljarder kr.. 1990/prisnivå (fp) samt löpande pris(Ip) 1990/91- 1990/91- 1990/91- 1994/95 1994/95 1994/95 1988/89, fp -0,3,6, Därutöver: redovisat pä 1,5,6, Allmän tilläggspension Övriga utgifter- 3,7,8, 2,6,19, ' Innefattar85 % av utgifterna för sjuk- och föräldraförsäkring och av utgifterna för -Innefattar utgifter för lönegaranti, delpension och a-kasseersättning Källor: , ,oeh . För att närmare analysera utvecklingen av statens ochsocialförsäkrings- Prop. 1989/90:150 sektorns utgifter, är det lämpligt attgöra en uppdelning av utgifterna efter Bilaga 1.2 de ändamål de fyllen Idetta avsnitt analyseras de utgifter som hör till socialförsäkringen.Ytterligare uppgifter om detta område återfinns i Appendix undersocialdepartementets verksamhetsområde. Tabell 6.3 Utgifter för sjuk-, föräldra- samtarbetsskadeförsäkring Miljarder kn, 1990/prisnivå (fp) samt löpande pris(Ip) 1990/91- 1990/91- 1990/91- 1994/95 1994/95 1994/95 1989/90, fp -0,3,4, 1,5,5, 7,11,11, 1,5,6, - som andel av BNP' 6,6,6, ' Av beloppet redovisas på anslag pä statsbudgetensutgiftssida, resterande minskar avgiftsinkomsterna pä budgetensinkomstsida -Redovisas till över inkomstsidan på statsbudgeten'Genomsnittlig nivå Källor: , ochfinansdepartementet Utgifterna iör föräldraförsäkring har ökat kraftigt underperioden /89, med i genomsnitt i fasta prisenHuvuddelen av denna ökning förklaras av ökningen av antalet födda barn underden senare delen av . förlängdes föräldraförsäkringen till attomfatta 12 månader med ersättning på sjukpenningnivå (av inkomsten). De faktorer som påverkar utgifterna är nivån påtimförtjänst samt sysselsättningsgrad. Utgifterna för föräldraförsäkringenpåverkas dessutom av prognosen om antalet födda barn. I lågalternativet ökardessa utgifter med ca 2,2 miljarder kn, se tabell 6.3. har utgifterna försjukförsäkring vuxit med i genomsnitt per ån harreallönesumman vuxit med i genomsnitt . Ökningstakten i sjukförsäkringenhar således varit betydligt högre än ökningen av de samlade lönema. Utgifternaför sjukförsäkring styrs av i stort sett samma faktorer som de förföräldraförsäkringen, dvs. av ersättningsnivå, lönesumma samt givetvissjuktalet. Sjuktalet har ökat till 26.Denna utveckling diskuteras närmare i Appendix under socialdepartementetsverksamhetsområde. Kostnaderna för sjukförsäkringen beräknas under budgetåren1990/91-1994/95 öka med i genomsnitt 1,realt eller ca 1,7 miljarderkn totalt. Det är i detta sammanhang av intresse att notera att långtidsbudgetteknikeninnebär ett antagande om oförändrat sjuktal. I löpande priser uppgår i lågalternativet utgiftsökningentill . Antagandena om högre löneökningar i den alternativa beräkningenmed för ännu snabbare utgiftsökningan Den genomsnittliga ökningen blir då 30 perår eller ca 16 miljarder kn totalt. Ökningstakten avtar dock Prop. 1989/90:150 i kalkylen p.g.a. den minskande sysselsättningen. Utgifternaför arbetsskadeförsäkring har ökat igenomsnitt. Dennakraftiga ökning förklaras främst av följande faktorer: Eftersom den arbetsskadade fårersättning för förlorad arbetsinkomst, ökar utgifterna med löneökningstaktenför dem som får ersättning. - antal arbetsskadade. har ärenden förförsäkringsmässig prövning nästan tredubblats. - liberalisering av praxis vid godkännande avarbetsskada. godkändes två av tre ärenden. 1 nulägetgodkänns ca nio av tio ärenden som arbetsskada. Liberaliseringen antas hapåverkat volymökningen av skadeanmälningan Sambandet mellan antalet godkändaskador och antalet anmälningar är dock inte analyserat mer ingående p.g.a.bristande underlag. Underden kommande femårsperioden beräknas utgifterna för arbetsskadeförsäkringenfortsätta att öka, om än i långsammare takt. antasantalet inkomna ärenden öka något för att därefter ligga kvar på oförändrat högnivå. Ökningen av utgifterna beräknas till 600 milj. kn eller igenomsnitt , räknat i 1990/prisnivå. Arbetsskadeförsäkringenfinansieras genom en arbetsgivaravgift som redovisas mot arbetsskadefonden.För närvarande är utgifterna större än inkomsterna, vilket innebär attunderskottet finansieras över statsbudgetens inkomstsida. Belastningen påstatsbudgeten beräknas till . för /91. Förde kommande fem åren väntas detta underskott öka ytteriigare eftersomutgiftema antas växa i snabbare takt än inkomsterna under hela denna tid.Slutåret för kalkylen överstiger utgifterna inkomsterna med 11,9 miljarder kn Tabell6.4 Statens och socialförsäkringssektorns pensionsutgifter Miljarderkr., 1990/prisnivå (fp) samt löpande pris (Ip) 1990/91- 1990/91- 1990/91- 1994/95 1994/95 1994/95 1983/84-1989/90 7,8, 0,4,5, 1,6,7, - som andel av BNP. 11,10,10, 'Redovisas brutto över statsbudgeten -Genomsnittlig nivå Utgifternaför de här redovisade tre typerna av pensioner visar en olikar tad utveckling. Folkpensionerna har ökat med , som utgifterna för tilläggspension (ATP) 31 ökat med per åri genomsnitt. En viktig förklaring till skillnaden Prop. 1989/90:150 i utgiftsutveckling kan hänföras till ATP-systemets utformning. FullATP utges till den som haft en pensionsgrundande inkomst under minst 30 ånStorleken på tilläggspensionen räknas ut på ett genomsnitt av depensionsgrundande inkomsterna under de 15 åren med högst inkomst. Full pensionmotsvarar av denna genomsnittsinkomst. ATP-systemet har ännu inte nåttfullfunktionsstadiet utan såväl antalet ATP-pensionärer som utbetalningarnamätt i antal basbelopp ökar. Detta har inneburit att en allt större andelpensionärer successivt får rätt till full ATP. De som blirATP-pensionärer har dessutom haft allt högre inkomster, i takt med den stigandereallönen under de poänggivande åren. Utgiftsminskningarnai folkpensionssystemet förklaras av att de båda pensionssystemen kompletterarvarandra. 1 samma takt som utbetalningarna av ATP ökar, minskar ökningstakten iutgifterna för folkpension. För folkpensionärer med låg eller ingen ATPkompletteras pensionen med pensionstillskott (utgiften hänförs tillfolkpensionssystemet). Tillskottet avräknas krona för krona mot eventuellATP-pension. Utgifterna för folkpension har minskat ochberäknas framöver att minska i en allt snabbare takt. Inomfolkpensionsutgifterna redovisas även utgifter för förtidspension. Under dekommmande fem åren förstärks denna utveckling. Utgifterna för ATP väntas då ökamed närmare 30 miljarder kn eller realt , medan utgifterna förfolkpension ökar med endast 9 miljarder kn, eller i genomsnitti löpande priser. Ökningen i ATP uppgår till realt, medanfolkpensionerna faller detta ån ATPfinansieras genom en arbetsgivaravgift som f.n. är av avgiftsunderlaget.Inkomster och utgifter redovisas över den allmänna pensionsfonden. Desenaste årens svaga reallöneökning har medfört att de inbetalda ATP-avgifternaökat långsammare än pensionsutbetalningarna. ATP-systemet riskerar därmed påsikt ett inkomstunderskott som kan bli större och mer långvarigt än vad somAP-fonden kan klara. Det krävs en reallöneökning på för attAP-fonden skall kunna behålla sin nuvarande storlek i fast penningvärde. Iett längre perspektiv skärps de finansiella problemen ytterligare. Vidoförändrad avgiftssats och vid i övrigt oförändrade regler beräknas de nuvarandeöverskotten förbytas i underskott en bit in på nästa sekel. Orsaken är främsten successivt åldrande befolkning . Utgifternaför arbetslöshetsförsäkring styrs av nivån på arbetslösheten samtersättningsnivån. Nya regler för statsbidragtill arbetslöshetsförsäkringen gäller fno.m. 1 ja nuari 1989. De erkända arbetslöshetskassorna får fno.m. den tidpunkten statsbidrag för hela den utbetalade arbetslöshetsersättningen. Arbetslös hetskassorna betalar en finansieringsavgift till staten. Avgiften är av den genomsnittligt utbetalda dagpenningen i kassan. Statsbidraget till de erkända arbetslöshetskassornafinansieras genom arbetsgivaravgifter och inkomster från medlemsavgiftenArbetsgivaravgiften -arbetsmarknadsavgiften - är 2,. Medlemmari a-kassan betalar en avgift som skall täcka finansieringsavgiften och enutjämningsavgift samt kassornas administrationskostnaden Variationeri utbetalningsbehovet skall inom finansieringssystemet. Överskottsmedelbör därför behällas inom systemet för att kunna utnyttjas vid perioder medökade utbetalningan Inflytande avgiftsmedel tillförs ett konto hosriksgäldskontoret. Kontot och den rörliga krediten disponeras avriksförsäkringsverket. har utgifterna ökat med igenomsnitt . Även i lågalternativet väntas arbetslösheten stiga något,från dagens mycket låga nivå. Utgifterna för arbetslöshetsförsäkring stiger idetta alternativ med i genomsnitt 6,åriigen, vilket motsvarar en realökning om per ån I högalternativet stiger utgifterna betydligt snabbare.Detta sammanhänger med den kraftigt stigande nivån på arbetslösheten i dettaalternativ. Utgifterna ökar i löpande pris per ån I budgetåret1990/prisnivå innebär det en real ökning av utgifterna om . Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 6.1.3 Finansiellt sparande i stat ochsocialförsäkringssektor Det finansiella sparandet definieras som skillnaden mellaninkomster och utgifter i en sektor av ekonomin. I detta avsnitt granskassparandet i stat och socialförsäkringssektor, vilket tillsammans med sparandeti den kommunala sektorn utgör det offentliga sparandet. Hur detta sparandeutvecklas totalt redovisas i avsnitt 6.3 och vilka implikationer detta fårdiskuteras i det avslutande avsnittet 7. Statens finansiella sparande erhålls genom att detstatliga budgetsaldot korrigeras för bl.a. utlåning, återbetalning av lån samtvissa andra finansiella transaktioner Ett annat exempel på en korrigeringspostär den införda arbetsmiljöavgiften som inte ingår bland statsbudgetensinkomsten Tabell 6.5 Finansiellt sparande i stat ochsocialförsäkringssektor Miljarder kn, löpande pris - övriga fonder utom budget -51,1 -49,1 -43,2 -30,0 -26,5 -18,0 Som andel av BNP Källor: , ochfinansdepartementet har det finansiella sparandet istaten ökat kraftigt. En viktig förklaring är som nämnts ökningen avskattetrycket. AP-fondens sparande har under dessa år ökat i nominellatal, medan det fallit som andel av BNP. En viktig förklaring till detta är denminskande av- 3 1989/90. AP-fondens sparande har under dessa år ökat i nominellatal, medan det Prop. 1989/90:150 fallit som andel av BNP. En viktig förklaringtill detta är den minskande av- Bilaga 1.2 giftstäckningsgraden i detta system.Sedan 1982 är utgifterna för tilläggspension större än inkomsterna frånarbetsgivaravgiften Detta innebär att även ränteinkomster måste tas i anspråkför pensionsutbetalningarna. Höjningen av ATP-avgiften 1990 innebär enförbättring i detta avseende, men höjningen räcker ändå inte till för att höjaavgiftsinkomsterna till nivån för utbetalningarna ens under detta ån Tabell 6.6 Finansiellt sparande i stat ochsocialförsäkringssektor Miljarder kr., löpande priser, lågalternafivet Sparande i 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 - övriga fonder utom Som andel av BNP För perioden framöver förstärks det finansiella sparandetinom statsbudgeten kraftigt i lågalternativet. /95 beräknas detstatliga sparandet till . faller sparandet tAP-fonden och uppgår i kalkylen till 32,9 miljarder kn Detta ärframför allt en återspegling av den minskande avgiftstäckningsgraden. Förfonderna utanför statsbudgeten inom socialförsäkringsområdet ökar sparandetunder perioden. Framför allt består detta sparande av fonduppbyggnaden iarbetsmarknadsfonden. Att denna växer beror till största delen på den relativtsett låga arbetslösheten i lägalternativet. Tabell 6.7 Finansiellt sparande i stat ochsocialförsäkringssektor Miljarder kr., löpande prisen högalternativet Sparandel 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 - övriga fonder utom Som andel av BNP Källor: , ochfinansdepartementet 1 högalternativet utvecklas det finansiella sparandet påett betydUgt mindre gynnsamt sätt. Sparandet i statsbudgeten minskar från ochmed andra året i kalkylen. Långtidsbudgetperiodens sista år uppgår det finansiellasparandet i statsbudgeten till 7,0 miljarder kn Också de övriga socialförsäkringsfondernautanför statsbudgeten uppvisar en oförmånlig utveckling. Även i dettaalternativ är förklaringen sparandet i arbetsmarknadsfonden. Endast AP-fonden uppvisar en mer förmånlig utveckling ihögalternati vet. Detta sammanhänger med den antagna högre löneutvecklingen, vilket genererar högre avgiftsinkomsten ökar inte den allmänna prisni- 34 vån i lika hög utsträckning, och därmed inte heller deutbetalda förmånerna. 1989/90:150 Utgående pensioner styrs av nivån påbasbeloppet, vilket ökar i takt med Bilaga 1.2 inflationen. För periodenefter /95 skulle dock AP-fondens sparande falla kraftigt även i etthöglönealternativ. Utgifterna för socialförsäkringen finansieras tillövervägande del av de lagstadgade arbetsgivaravgifterna. Det är av storbetydelse för det finansiella sparandet i denna sektor i vilken grad de olikaavgifterna täcker utgifterna de är avsedda att finansiera. I tabell 6.8 har förvarje år inkomsten från respektive avgift relaterats till utgiften förändamålet. Tabell 6.8 Avgiftstäckningsgrad inom socialförsäkringen Avgiftsinkomst som andel av utbetald förmån, löpandepriser Uppgiften ej jämförban Källor: ochfinansdepartementet Den totala avgiftstäckningsgraden inomsocialförsäkringsområdet har fallit för de flesta avsystemen i tabell 6.8 ovan. Undantagen utgör ATP-systemet, vilket sammanhängermed växlingen av avgiftsinkomster mellan folkpension och allmäntilläggspension som skedde . Folkpensionsavgiften sänktes ochATP-avgiften höjdes med två procentenheten För den kommande femårsperioden väntas den totalafinansieringsgraden öka marginellt. Ökningen är något högre i högalternativet.Eftersom utgifterna för folkpension faller realt, stiger graden avavgiftstäckning. För sjuk- och föräldraförsäkringen finns ett mål om attfinansieringsgraden skall uppgå till . För övriga system saknasformulerade mål. 6.2.1Verksamheten i kommuner och landsting Till den kommunala sektorn räknas kommunen landsting,kyrkokommuner och kommunalförbund. Utgifterna uppgick till ca 275miljarder kn Den kommunala konsumtionen var detta år av BNP. Beaktasäven investeringarna var sektorns andel av BNP . Ungefär hälften avutgifterna avsåg löner och arbetsgivaravgifter till sektorns mer än 1 miljonanställda. Den primärkomnumala verksamheten svarar för avsektorns ut- Prop. 1989/90:150 giften Landstingen för . I tabellenframgår hur utgifterna fördelas mel- Bilaga 1.2 lan olika verksamheter. Tabell 6.2.1 Fördelning av den kommunala sektorns utgifterår Källa: SCB. Anm.: Uppgifterna i detta avsnitt bygger om inget annatanges pä nationalräi-enskapcina (NR). Det innebär att de affarsdrivandeverksamheterna ej ingår i redovisningen annat än till den del de finansierasmed skattemedel. Diagram 6.1 Kommunala sektorns utgifter och inkomster STATSBIDRAG + SOC.FORS 26 X ---------- 1---------- 1 Tabell 6.2.2 Den kommunala sektorns inkomster Årlig genomsnittlig förändring 1990 1990-95 Låg alt. Hög alt. Kommunalskatt Statliga transfereringar Övriga inkomster Källa: , landstingsförbundet ochfinansdepartementet Kommunalskatten är sektorns största enskilda inkomstkälla.Den svarade år 1988 för av inkomsterna. För primärkommunernamotsvarade skatterna , för landstingskommunerna av inkomsterna. Skatteinkomsterna har ökat med igenomsnitt per ån Nästan hela ökningen förklaras av förändringar iskatteunderlaget, trots att kommunernas beskattning av juridiska personer ochfastigheter har upphört. Den totala kommunala utdebiteringen höjdes under1980-talet med i genomsnitt ca /skattekrona (skn) 1 början av perioden(1981-1985) var den årliga höjningen något högre (0,25 kn/skr.) än i slutet avperioden (0,12 kn/skr.). var den genomsnittliga totala utdebiteringen29,09 kn/skn är den /skr beräknasskatteinkomsterna utifrån antagandet att den kommunala utdebiteringen äroförändrad. Skattefinansieringen av verksamheten ökar trots detta, vilket bl.a. beror på att skatteunderlaget påverkas av antagen löneutveckling, medan destatliga transfereringarna inte ökar i samma takt. En annan förklaring är attsektorns skatteinkomster ökar till följd av skattereformen. Eftersomskattereformen skall ge ett balanserat utfall i förhållnadet mellan stat ochkommun, kommer denna extra intäktsökning att dras in. Statens transfereringar till kommunerna omfattar allmännastatsbidrag, specialdestinerade statsbidrag och transfereringar från socialförsäkringssektorn. De allmänna statsbidragen uppgår till 10,3 miljarder kn år1990 och avser skatteutjämningsbidrag minus skatteutjämningsavgiften Despecialdestinerade bidragen uppgår till ca 50 miljarder kn och domineras avbidrag till skolan () och barnomsorgen (). Från socialförsäkringen fårsjukvårdshuvudmännen ca 14 miljarder kn i enlighet med den s.k.Dagmaröverens-kommelsen. De totala transfereringarna från staten till kommuner ochlandsting har ökat från 43,1 till 67,1 miljarder kn,mätt i löpande prisen De statliga transfereringarnas andel av de totalainkomsterna har minskat från till . Införandeav skatteutjämningsavgifter samt en uppräkning av statsbidrgen som liggerunder kostnadsutvecklingen är förklaringar till denna minskning. Avsikten meddessa åtgärder var bl.a. att kommunsektorn som hade enmycket stark ekonomi, skulle bidra till att minska det statligabudgetunderskottet. En annan avsikt har varit att begränsa kommunernasexpansion till per ån dvs. till det samhällsekonomiska utrymme somriksdagen angivit. En utgångspunkt för beräkningarna i långtidsbudgeten ärbl.a. att skatte utjämningsbidraget och ersättningen från socialförsäkringen ligger på en i förhållande oförändrad nominell nivå. De specialdestinerade statsbidragen ökar med i genomsnitt i lågalternativet och med i högalternativet. finansierades 6,av de kommunala konsumtionsutgifternamed avgiften Primärkommunernas avgiften som uppgår till avkonsumtionsavgifterna, avser i första hand barn- och äldreomsorg. Om även denaffärsdrivande verksamheten inkluderas motsvarar avgifterna av de totalautgifterna. För landstingen spelar avgifterna en mycket begränsad rollför finansieringen av verksamheten. Patientavgifterna motsvarar avde totala inkomsterna. Vårdavgifterna fastställs av regeringen, efter överläggningarmed , och kan således till en mycket begränsad del påverkasav det enskilda . Nationalräkenskaperna är uppbyggda så att de kommunalaavgiftema reducerar den kommunala konsumtionen. Detta innebär att en ökad gradav avgiftssättning minskar den kommunala konsumtionen. Tabell 6.2.3 Den kommunala sektorns utgifter Konsumtionsutgifter Transfereringar Investeringar Summa Källa: , landstingsförbundet ochfinansdepartementet Den kommunala konsumtionen svarar för avutgifterna. Konsumtionsutgifternas andel av de totala utgifterna förblir istort sett oförändrad . Den kommunala konsumtionenen ökade med igenomsnitt per ån Ökningstakten var nägot lägre under slutet avperioden, men ökade 1989 snabbare igen. Endast låg volymökningen inärheten av den målsättning uttalat sig fön nämligen att denkommunala konsumtionsökningen skall begränsas till per ån Beräknade förändringar til! följd avbefolkningsutvecklingen skulle ha givit en volymökning på igenomsnitt per ån Till följd av olika ambitionshöjande beslut har såledesbåde omfattningen och kvalitén på de kommunala tjänsterna ökat väsentligtunder . Denkommunala konsumtionens andel av BNP har mins kat från till , räknat i löpande prisen Till största delen förkla ras minskningen av rent redovisningstekniska faktorer. Den långsammare löneutvecklingen inom sektorn under slutet av perioden är en annan förkla- 38 ringsfakton1 fasta priser har kommunernas andel varit i stort sett oförändrad. Denkommunala konsumtionsvolymen beräknas öka med i genomsnittca 1,per ån Beräkningen förutsätter bl.a. att befolkningen i olikaåldersgrupper får lika mycket vård, omsorg, utbildning etc som samt attutbyggnaden av barnomsorgen fullföljs. Avgiftsfinansieringen förutsätts förblii stort sett oförändrad. Rationaliseringsmöjligheterna i befintlig verksamhethar ej påverkat kalkylen. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 I de beräkningar gjort till 1990års långtidsutredning beräknas volymökningen uppgå till igenomsnitt ca 1,per ån Beräkningarna är gjorda med utgångspunkt från attfull behovstäckning uppnås 1991. Tabell 6.2.4 Årlig volymförändring inom denprimärkommunala verksamheten . -0,4 Inom barnomsorgen blir den genomsnittliga volymökningen ca4,. Det ökande antalet åldringar samtomstruktureringen inom äldreomsorgen, medför en årlig komsumtionsökning på igenomsnitt . Hänsyn har inte tagits till äldredelegationens förslag omändrat huvudmannaskap för äldreomsorgen m.m. fn o. m. Inomtitbildtiingen börjar elevunderlaget i att öka ,medan antalet elever i gymnasieskolan sjunker.