prop · GD03151 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:151 om fastighetsbildning för landsbygdens behov m.m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att fastighetsbildningslagens (1970:988) regler omvillkor för fastighetsbildning anpassas till dagens förhållanden på landsbygden,särskilt inom jordbruket. Ifråga om fastighetsbildning för jordbruk och skogsbruk föreslås en sänkning avdet ekonomiska krav som lagstiftningen ställer på det företag för vilketfastighetsbildning skall äga rum. En jordbruks- eller skogsbruksfastighetskall för att anses lämpad för sitt ändamål ha en sådan storlek, sammansättningoch utformning att det företag som skall bedrivas på fastigheten blirekonomiskt godtagbart. Vid bedömningen av om företaget blir ekonomisktgodtagbart skall de regionalpolitiska intressena beaktas. Hänsyn skall ocksåtas till betydelsen av att vården av natur- och kulturmiljön främjas. Dettainnebär t.ex. att intressanta natur-och kulturmarker skall kunna föras övertill fastigheter som ägs av aktiva brukare för att dessa skall kunna fortsättaatt hävda markema. Ifråga om bostadsfastigheter som bildas på landsbygden föreslås att dessa skallkunna inrymma mark för viss näringsverksamhet samt för hobbyverksamhet i formav t.ex. mindre djurhållning eller odling. Ipropositionen föreslås också vissa andra ändringar i fastighetsbildningslagen.Det föreslås också en ändring i jordförvärvslagen (1979:230) och en ändring ilagen (1973:1084) om avveckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag.Fråga är här väsentligen om en anpassning av reglema till vad som gäller påandra områden. Riksdagen1989/90. 1 saml Nr 151 Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 10), lagrådets yttrande (s. 30) ochföredragande statsrådets ställningstagande till lagrådets synpunkter (s. 33). Den som vill ta del avsamtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tre delama. Lag omändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivsatt 3 kap. 1 och 5 §§, 4 kap. 2 § samt 5 kap. 10, 18 och 33 a §§fastighetsbildningslagen (1970:988)' skall ha följande lydelse. Fastighetsbildning skallske så, att varje fastighet som nybildas eller ombildas blir med hänsyn tillbelägenhet, omfång och övriga förutsättningar varaktigt lämpad för sittändamål. Härvid skall särskilt beaktas att fastigheten får lämplig utformningoch tillgång till behövliga vägar utanför sitt område samt att fastighet, somskall användas för bebyggelse, kan få godtagbara anordningar för vatten ochavlopp. Kanfastighet, som skall nybildas eller ombildas för nytt ändamål, icke antagas fåvaraktig användning för sitt ändamål inom överskådlig tid eller finnes medhänsyn till ändamålets art och övriga omständigheter ändamålet böra tillgodosespå annat sätt än genom fastighetsbildning, får fastighetsbildningen ej ägarum. Fastighetsbildningskall ske så, att vaije fastighet som nybildas eller ombildas blir med hänsyntill belägenhet, omfång och övriga förutsättningar varaktigt lämpad för sittändamål. Härvid skall särskilt beaktas att fastigheten får en lämpligutformning och tillgång till behövliga vägar utanför sitt område. Omfastigheten skall användas för bebyggelse skall den vidare kunna få godtagbaraanordningar för vatten och avlopp. Fastighetsbildning fårinte äga rum, om den fastighet, som skall nybildas eller ombildas för nytt ändamål,inte kan antas få varaktig användning för sitt ändamål inom överskådlig tid.Fastighetsbildning får inte heller äga rum, om ändamålet med hänsyn till sinart och övriga omständigheter bör tillgodoses på något annat sätt än genomfastighetsbildning. Jordbruksfastighetskall för att anses lämpad för sitt ändamål ha sådan storlek, sammansättningoch utformning att den medger tillfredsställande lönsamhet hos det foretag somskall bedrivas på fastigheten. En jordbruksfastighetskall för att anses lämpad för sitt ändamål ha sådan storlek, sammansättningoch utformning att den medger att det företag som skall bedrivas på fastighetenblir ekonomiskt godtagbart. Vid bedömningen av om företaget blir ekonomisktgodtagbart skall hänsyn tas till regionalpolitiska intressen och tillbetydelsen av att vården av natur-och kulturmiljön främjas. ' Lagen omtryckt 1971:1035. Skogsbruksfastighetskall for att anses lämpad for sitt ändamål ha sådan storlek och utformning attden medger ekonomiskt tillfredsställande skogsdrift. Första stycket gälleräven i fråga om en skogsbruksfastighet. 4 kap. 2§ mänutses genom val av kommunfullmäktige. God man skall vara valbartill nämndeman inom kommunen och får ej ha fyllt . God man skall haerfarenhet i fråga om tätortsförhållanden eller vara kunnig i jordbmks- ellerskogsbmksfrå-gor. Upphör god man att vara valbar, är uppdraget förfallet. God man skall inomkommunen vara valbar till nämndeman / tingsrätt. God man skall ha erfarenhet ifråga om tätortsförhållanden eller vara kunnig i jordbmks- ellerskogsbmksfrågor. Upphör god man att vara valbar, är uppdraget förfallet. Rättegångsbalkensbestämmelser om skyldighet att mottaga uppdrag som nämndeman och att kvarstå iuppdraget samt att efter avgång fortfarande tjänstgöra äger motsvarandetillämpning i fråga om god man. Länsstyrelsenbestämmer antalet gode män. Omvärdet av den mark och de andelar i samfälld mark som genom fastighetsregleringtillägges fastighet icke motsvarar värdet av vad som genom regleringen frångårfastigheten, utjämnas skillnaden genom ersättning i pengar. På samma sättutjämnas värdeförändring som föranledes av servitutsåtgärd eller av att byggnadeller annan anläggning genom regleringen övergår till annan ägare. Vad somfrångår fastighet genom inlösen ersattes enligt 8 kap. Ersättning enligtförsta stycket bestämmes på grundval av värdering (likvidvärdering). Vidlikvidvärderingen skall hänsyn tagas till egendomens användning för detändamål som föranleder det högsta värdet samt till förhållandena vidtillträdet, om ej annat följer av att avträdaren har rätt att tillgodogöra sigskog eller gröda. I övrigt skall värderingen ske med hänsyn särskilt tillegendomens marknadsvärde. Om en nyttjanderätt ellerett ser-vitut skall fortsätta att gälla i ett markområde till följd av ettförordnande enligt 33 a § eller 7 kap. 13 §, skall likvidvärdet formarkområdet minskas. Minskningen skall motsvara den belastning som rättighetenmedför för tillträdaren av markområdet, i den mån minskning kan ske utan attskada uppkommer för innehavare av fordran med bättre Om en nyttjanderätt ellerett ser-vitut skall fortsätta att gälla i mark eller byggnad till följd av ettförordnande enligt 33 a § eller 7 kap. 13 §, skall likvidvärdet minskas. Minskningenskall motsvara den belastning som rättigheten medför för tillträdaren, i denmån minskning kan ske utan att skada uppkommer för innehavare av fordran medbättre rätt än rättigheten. - Senaste lydelse 1989:724. rätt än rättigheten. Kanminskning inte ske fullt ut, skall ersättning som till följd härav skallbetalas fördelas mellan sakägarna efter vad som är skäligt med hänsyn till dennytta som varje sakägare har av regleringen. minskning inte ske fulltut, skall ersättning som till följd härav skall betalas fördelas mellansakägama efter vad som är skäligt med hänsyn till den nytta som varje sakägarehar av regleringen. 18§' Från nedan angivna bestämmelser i detta kapitel till skydd för enskiltintresse får avsteg göras i följande avseenden 4§ första stycket och 5 § första stycket, om ägama av de fastigheter som beröres av regleringen medger det, 6 § andra stycket, 7 ochI0-12§§, om de sakägare vilkas rätt är beroende av åtgärden samtycker till det, 8 §, om fastighetens ägare och,om fastigheten är upplåten med tomträtt, även tomträttshavaren medger det, 13 och 14 §§, om det medges avden som ålägges att betala mer än han annars skulle ha varit skyldig att betalaoch om avvikelsen från bestämmelsema icke sker i otillbörligt syfte. Avserregleringen fastighet som svarar för fordran, får avsteg från 10-14 §§ med stödav ägarens samtycke ske endast om även fordringens innehavare medger det.Besväras fastigheten av gemensam inteckning, fordras dessutom de medgivandenfrån fastighetsägare och fordringshava-re som i 22 kap. 11 § jordabalkenföreskrives för relaxation. Medgivande av rättsägare fordras ej, om regleringenär väsentligen utan betydelse för honom. Ägares och tomträttshavares medgivande enligt första stycket 3 till minskning av fastighets grade-ringsvärde skall upprättas skriftligen. Beträffande rätten att lämna sådant medgivande gäller samma villkor som för överlåtelse av fast egendom. Ägaresoch tomträttshavares medgivande enligt första stycket 3 till minskning avfastighets grade-ringsvärde skall upprättas skriftligen. Beträffande rättenatt lämna sådant medgivande gäller samma villkor som för överlåtelse av fastegendom. Sådant samtycke av sambo som avses i 17 § lagen (1987: 232) omsambors gemensamma hem krävs dock endast om ärende om anteckning ifastighetsboken av anmälan enligt 2§ andra stycket samma lag var upptaget påinskrivningsdag när medgivandet gjordes. Medgivandeeller samtycke enligt första stycket till åtgärd som berör samfälld mark skall,om samfälligheten förvaltas av en samfallighetsför-ening, lämnas av föreningeni stället för av delägarna. Senaste lydelse 1989:724. Om en nyttjanderätt avser mark som genom fastighetsreglering överförs till en annan fastighet, skall fastighetsbildningsmyndigheten förordna att nyttjanderätten skall fortsätta att gälla i del överförda markområdet, om någon sakägare begär det samt åtgärden är lämplig och inte motverkar syftet med regleringen. År ett arrende enligt lag förenat med rätt till föriängning, skall ett sådant förordnande meddelas på yrkande av arrendatom, om denne visar beaktansvärda skäl för ett fortsatt arrende samt åtgärden inte i väsentlig mån motverkar syftet med regleringen. Ett förordnande enligt första stycket innebär att upplåtelsen, såvitt den avser den överförda marken, gäller mot tillträdaren som om denne förvärvat marken genom en överlåtelse vid vilken har gjorts förbehåU om upplåtelsen. får dock föreskriva sådan jämkning av upplåtelsevillkoren som behövs. Ett förordnande enligt första stycketfår meddelas utan att nyttjanderättshavaren har blivit hörd, om det är uppenbart att åtgärden inte är till olägenhet för honom och det även i övrigt framstår som obehövligt att höra honom. Omen nyttjanderätt gäller i mark eller byggnad som genom fastighetsregleringöverförs till en annan fastighet, skall fastighetsbildningsmyndighetenförordna att nyttjanderätten skall fortsätta att gälla i den överfördaegendomen, om någon sakägare begär det samt åtgärden är lämplig och inte motverkarsyftet med regleringen. Är ett arrende enligt lag förenat med rätt tillförlängning, skall ett sådant förordnande meddelas på yrkande av arrendatom, omdenne visar beaktansvärda skäl för ett fortsatt arrende samt åtgärden inte iväsentlig mån motverkar syftet med regleringen. Ettförordnande enligt första stycket innebär att upplåtelsen, såvitt avser denöverförda egendomen, gäller mot tillträdaren som om denne förvärvat den genomen överlåtelse vid vilken har gjorts förbehåll om upplåtelsen. Fastighetsbildningsmyndighetenfår dock föreskriva sådan jämkning av upplåtelsevillkoren som behövs. Ettförordnande enligt första stycket fär meddelas utan att nyttjanderättshavarenhar blivit hörd, om det är uppenbart att åtgärden inte är till olägenhet förhonom och det även i övrigt framstår som obehövligt att höra honom. Ettförordnande enligt första stycket skall redovisas i fastighetsbildningsbeslutet.Om nyttjanderätten är inskriven i fastighetsboken, skall underrättelse omförordnandet lämnas till inskrivningsmyndigheten närfastighetsbildningsbeslutet har vunnit laga kraft. Dennalag träder i kraft . Har förrättningen sökts föreikraftträdandet tiUämpas 5 kap. 18 § i sin äldre lydelse. "Senaste lydelse 1989:724. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i jordförvärvslagen (1979:230) Härigenomföreskrivs att 4§ jordförvärvslagen (1979:230)' skaU ha följande lydelse. 1. omdet är av allmänt intresse att egendomen tas i anspråk för jord bmkets eller skogsbmkets rationalisering, 2. om förvärvet kan antas medföraatt två eller flera utvecklade eller utvecklingsbara lantbmksföretag, som börförbli självständiga, förs samman till ett företag, 3. om förvärvet kan antas med- 3. omförvärvet kan antas medföra att utvecklat eller utvecklings- föra attett utvecklat eller utveck-bart lantbmksföretag, som bedrivs lingsbartlantbmksföretag delas på mer än en fastighet, delas upp upp ochuppdelningen medför olä-och uppdelningen medför olägen- genhet avnågon betydelse för före-het av någon betydelse för företa- taget, 4. om det är uppenbart attköpeskillingen eller annan ersättning avsevärt överstiger egendomensmarknadsvärde, 5. om förvärvet avser andel iegendomen och ägarförhållandena genom förvärvet skulle bli sådana att ettrationellt utnyttjande av egendomen kan komma att försvåras. Förstastycket 4 gäller inte i fråga om tillstånd att förvärva egendom på offentligauktion enligt 17 § eller enligt 3 kap. 3§ lagen (1982:618) om utländskaförvärv av fast egendom m. m. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1987:468. Senaste lydelse 1989:34. Lag om ändring i lagen (1973:1084) om avveckling av vissagodmanskap för delägare i skifteslag Härigenomföreskrivs att 12 § lagen (1973:1084) om avveckling av vissa godmanskap fördelägare i skifteslag skall ha följande lydelse. Talan motfastighetsbildningsmyndighetens beslut avseende innehållet i förteckningenligt 9 § eller gmndema för fördelning av kostnader enligt 10 § föres genombesvär hos den fastighetsdomstol inom vars område skifteslagets mark ärbelägen. Besvärshandlingen inges till fastighetsdomstolen frånden dag förrättningen avslutades. I fråga om förfarandet i mål som fullföljtsäger 16-18 kap. fastighetsbildningslagen (1970: 988) motsvarande tillämpning. Lagakraftvunnetavgörande gäller mot envar. Fastighetsbildningsmyndighetensbeslut avseende innehållet i förteckning enligt 9 § eUer gmndema förfördelning av kostnader enligt {Qfår överklagas hos den fastighetsdomstol inomvars område skifteslagets mark är belägen. Skrivelsen med överklagandet skallges in till fastighetsbildningsmyndigheten från den dag dåförrättningen avslutades. I fråga om förfarandet i mål som fullföljtstillämpas 1618 kap. fastighetsbildningslagen (1970:988). Lagakraftvunnetavgörande gäller mot var och en. Dennalag träder i kraft den . Har fastighetsbildningsmyndighetenmeddelat beslut före ikraftträdandet gäller 12 § i sin äldre lydelse. 4 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Härigenomföreskrivs att lagen (1987:813) om homosexuella sambor' skaU ha följandelydelse. Omtvå personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad somgäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas ävenpå de homosexuella samboma: 1. lagen (1987:232) om samborsgemensamma hem, 3. jordabalken, 10 kap. 9 § , 4 kap. 19 § första stycketutsökningsbalken, 19 § första stycket, 35 § 4mom. punkt 8 andra stycket av anvisningama till 32 § samt punkt 2 a sjundestycket av anvisningama till 36 § kommunalskattelagen (1928:370), 7. lagen (1941:416) om arvsskattoch gåvoskatt, 6 § lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden, 9. bostadsrättslagen (1971:479), 9§ rättshjälpslagen (1972: 10. 9§rättshjälpslagen (1972: 429), samt 429), 11. lagen (1981:131) omkallelse ll. lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer. påokända borgenärer, samt 5 kap. 18 § tredje stycket fastighetsbildningslagen (1970:988). Fömtsätterdessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller detockså de homosexuella samborna. Dennalag träder i kraft den . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. ,, , , , , , , , , Lagrådsremiss om fastighetsbildning för landsbygdens behovm.m. Regeringenuppdrog genom beslut åt statens lantmäteriverk att isamråd med berörda myndigheter göra den översyn av fastighetsbildningslagen(1970:988) som var motiverad av den ändring i jordförvärvslagen (1979:230) somträdde i kraft (se prop. 1986/87:122, JoU 1986/87:24, rskn 299,SFS 1987:468). I regeringsbeslutet hänvisades till att givitregeringen till känna att en sådan översyn borde äga mm (se BoU 1986/87:14,rskr. Lantmäteriverkethar med anledning av uppdraget avlämnat rapporten (1988:9) Fastighetsbildningför landsbygdens behov. Rapporten har remissbehandlats. Till protokoUet i dettaärende bör fogas dels en sammanfattning av rapporten som bilaga 1 dels detlagförslag som läggs fram i rapporten som bilaga 2 dels en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 3. Jagkommer i det följande att behandla dels lantmäteriverkets förslag i rapporten,dels två framställningar från lantmäteriverket till regeringen med förslag tillvissa tekniska justeringar i fastighetsbildningslagen. Framställningarna till protokollet i detta ärende som bilagorna 4 och 5. Jag kommer också idetta sammanhang att föreslå ytterligare en mindre justering avfastighetsbildningslagen samt en ändring i lagen (1973:1084) om avveckling avvissa godmanskap för delägare i skifteslag. Fastighetsbildningsker som fastighetsreglering om den avser ombildning av fastighet och som avstyckning, klyvning eller sammanläggning om den avser nybildning av fastighet. De gmndläggande villkor som skall vara uppfyUda för att fastighetsbildning skall få äga mm anges i 3 kap. fastig- 10 hetsbildningslagen.Gmndprincipen är att varje fastighet som nybildas Prop. 1989/90:151 ellerombildas skall bli varaktigt lämpad för sitt ändamål (3 kap. 1 §). Häri liggeratt fastighetsbildningen skall vara anpassad till samhällsplaneringen.Fastighetsbildningsmyndigheten är skyldig att vid behov samråda med demyndigheter som berörs av en fastighetsbildningsåtgärd (4 kap. 25 § fastighetsbildningslagen). I3 kap. 5 8 § § fastighetsbildningslagen finns särskilda bestämmelserbeträffande jordbmk, skogsbmk och fiske. 3 kap. 5 § första stycket innehålleren särbestämmelse angående lämplighetskravet beträffande jordbmksfastigheter.Enligt den bestämmelsen skall en jordbmksfastighet för att anses lämpad försitt ändamål ha sådan storlek, sammansättning och utformning att den medger entillfredsställande lönsamhet hos det företag som skall bedrivas på fastigheten.Enligt andra stycket i samma paragraf skall en skogsbmksfastighet för att anseslämpad för sitt ändamål ha sådan storlek och utformning att den medgerekonomiskt tillfredsställande skogsdrift. 3 kap. 6 § innehåller föreskriftertill skydd för jordbmksnäringen och innebär att fastighetsbildning som berören jordbmksfastighet får äga mm endast om åtgärden är till övervägande nyttaför jordbmksnäringen. Om syftet med fastighetsbildningen är att nybilda eUerförbättra en fastighet som är avsedd för annat ändamål än jordbmk, får åtgärdendock ske om den inte medför olägenhet av någon betydelse för jordbmksnäringen.Mark som är avsedd för skogsbmk får enligt 3 kap. 7 § inte indelas på ettsådant sätt att möjligheten att ekonomiskt utnyttja skogen undergår försämringav någon betydelse. I 3 kap. 8 § finns särskilda bestämmelser tiU skydd förfiskevården. 9 § fastighetsbildningslagen innehåller bestämmelser om undantag frånlämplighetskraven i 3 kap. 1 och 5 § § . Enligt 3 kap. 9 § fårfastighetsbildning äga mm, även om fastighet som nybildas eller ombildas inteblir varaktigt lämpad för sitt ändamål, såvida fastighetsindelningen förbättrasoch en mer ändamålsenlig indelning inte motverkas. I 3 kap. 10 § görs undantagfrån de särskilda skyddsbestämmelserna för jordbmksnäringen och skogsbmket i 3kap. 6 och 7 § § för fall då fastighetsbildningen är till övervägande nyttafrån allmän synpunkt. Deberörda reglema i fastighetsbildningslagen bygger på de jordbmks-ochmarkpolitiska riktlinjer som var rådande . Dejordbmkspolitiska riktlinjema har emellertid förändrats under de år som gåttsedan dess. En viktig skillnad är att större vikt nu läggs vid regionalpolitiskahänsyn än vad som var fallet tidigare. ändringar i jordförvärvslagenmedförde också ökade möjligheter till förvärv av en jordbmksfastighet i avsiktatt använda den för deltidsjordbmk. Detta ansågs öka möjlighetema att framförallt i glesbygder bevara det varierade skogs- och odlingslandskapet.DeUidsjordbmket kan också vara ett medel att hålla landsbygden levande. Idet inledningsvis nämnda av godkända betänkandet från bostadsutskottet anfördes bl.a. att fastighetsbildningslagens regier visserli gen medgav en anpassning till ändrade jordbmkspolitiska riktlinjer men att det ändå fanns skäl att se över dessa regler när riktlinjema ändrades. Inte endast reglema för bildande av jord- och skogsbmksfastigheter borde 11 Även de bestämmelsersom reglerade bildandet av bostadsfastig- Prop. 1989/90:151 heter pålandsbygden borde bli föremål för överväganden (se BoU 1986/87:14 s. 13). behandlas fastighetsbildningsfrågor på fyra områden,nämligen fastighetsbildning för jordbmk och skogsbmk m.m., fastighetsbildningför bostadsändamål på landsbygden, fastighetsbildning för naturvårdens eUerkulturminnesvårdens intressen i vissa särskilda fall samt fastighetsbildningför fiske och fiskodling. I syfte att bättre anpassa fastighetsbildningslagentill de nya jordbmkspolitiska riktlinjema föreslår lantmäteriverket vissaändringar av de regler som gäller på de tre först nämnda områdena. Däremotlägger verket inte fram några förslag om lagändringar vad gäller fastighetsbildningför fiske och fiskodling. Detstora flertalet remissinstanser är positiva till lantmäteriverkets förslag ochtillstyrker att de läggs till gmnd för lagstiftning. Några remissinstanseranser dock att de förändringar av tillämpningen som lantmäteriverket vill fåtill stånd kan ske inom ramen för gällande lagregler. Dessa instanser anserdärför att lagstiftningsåtgärder inte behövs. Bestämmelsemai 3 kap. fastighetsbildningslagen är relativt flexibelt utformade ochföljaktligen inte låsta till de jordbmks- och markpolitiska riktlinjer somgällde när bestämmelsema utformades. Den förändring av särskilt dejordbmkspolitiska riktlinjema som skett har dock lett fram tillatt det framför allt i glesbygden blivit nödvändigt att i ökande grad ochkanske i flertalet fall tillåta en fastighetsbildning med stöd avundantagsbestämmelsema i 3 kap. 9 och 10 § § fastighetsbildningslagen. Jagdelar lantmäteriverkets och flertalet remissinstansers uppfattning att dettainte är tillfredsställande och att vissa ändringar bör göras i fastighetsbildningslageni syfte att framför allt ge ökat utrymme för de regionalpolitiska aspektema.Jag förordar därför att lantmäteriverkets förslag läggs till gmnd förlagstiftning. finner jag inte anledning att i detta sammanhang behandlafrågor om lagändringar beträffande fastighetsbildning för fiske och fiskodling.Jag avser inte heller att nu behandla de beskattningsfrågor som har tagits uppav lantmäteriverket och flera remissinstanser. I den delen har jag särskiltsamrått med chefen för . Jagkommer i det följande att behandla frågoma om fastighetsbildningför jordbmk och skogsbmk m.m. i avsnitt 2.2, fastighetsbildningför bostadsändamål på landsbygden i avsnitt 2.3, och fastighetsbildningför naturvårdens eller kulturmiljövårdens intressen i vissa särskilda faU iavsnitt 2.4. Minakommentarer till de enskilda lagbestämmelsema återfinns i specialmotiveringen(avsnitt 4). 2.2Fastighetsbildning för jordbruk och skogsbruk m.m. Mittforslag: En lantbmksfastighet skall för att anses lämpad för sitt ändamål ha ensådan storlek, sammansättning och utformning att den medger att det företag somskaU bedrivas på fastigheten blir ekonomiskt godtagbart. Vid bedömningen av omföretaget blir ekonomiskt godtagbart skall hänsyn tas till deregionalpolitiska fömtsättningama. Fastighetsbildningsom berör en jordbmksfastighet får äga mm endast om åtgärden är tillövervägande nytta för lantbmksnäringen.