prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — 1. all bemyndigarregeringen alt låta staten ta på sig ansvaret för de ekonomiska förpliktelsersom följer av del redovisade avlalel om finansiering av vissdjurförsöksforskning, 2. all lill Bidrag tilldjurskyddsfrämjande åtgärder för /91 anvisar etl reservationsanslagpå . 1988/89 Utgift 4712603261989/90 Anslag 514097000 1990/91 Förslag 562 162000 Frånanslaget bekostas utbildning, forskning och försöksverksamhet saml djursjukvårdvid (). Lanlbmksuniversileletsverksamhet bedrivs vid 54 institutioner, elva försöksdislrikt, en till Skaraföriagd försöksgård, sex försöksparker saml ell antal jordbmksegendomar ochfällslalioner. Verksamheten är föriagd lill sammanlagt 33 orter. Lantbmksuniversitelelföreslår för perioden /91 -1992/93 att anslaget räknas upp med sammanlagt32 milj. kr. exkl. pris- och löneomräkning. För forskningens del innebär dettareformer om sammanlagt . Förslaget fördelar sig i huvudsak enligt följande. för reformerinom den "grundläggande utbildningen bl.a. i bioteknik, livsmedel,mark/miljö och inlemationdll sluderandeutbyle. Meddför de propedeuliska kursema för agronom- och jägmästareutbildningarnaföreslås överförda lill SLU från . För omvandling avutbildningsbidrag till doklorandtjänsler, för nya sådana tjänster och vissamdlanljänsler föreslås 9 milj. kr. Nya professurer med basresurserföreslås lill en kostnad av 5 milj. kr. inom områdena växlbiokemi,växlfysiologi, kooperation, költvetenskap, fjärranalys, skogsekonomi ochförsöksdjursvetenskap. Tre professurer föreslås permanentade lill en kostnadav I milj. kr. För föreslåsen förstärkning med 1 milj. kr. och för intemationellt forskningssamarbete 1milj. För prioriterade forskningsområden föreslås en förstärkning med IOmilj. Slutligenföreslås överföring av seklorsmedd med 20milj. och av bislåndsmedd med20milj. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. Somredovisats i del föregående pågår en övergripande översyn av SLU. Översynenskall vara klar i sådan tid att den kan utgöra ett underlag för beslut införnästa treårsperiod, 1993/941995/96. I avvaktan härpå bör insatserna för SLU nukoncentreras lill särskilt prioriterade områden. SLU:s anslag förutbildning, forskning m.m. är så utformat att statsmakterna inte binderanslagsbelopp lill resp. forskning, utbildning eller central förvaltning. Inteheller görs några bindningar lill fakulteterna. SLU:s ledning har sålundamyckel stora möjligheter alt göra omfördelningar mellan institutioner,forskningsområden och fakulteter. Del är också möjligt atl göra omfördelningarmellan utbildning och FoU. Till delta kommer all utbildning och forskning vidSLU är starkt integrerade. En insats för forskningen innebär sålunda för delmesta positiva eflFekter för utbildningen. Den flexibilitet somanslagskonstruktionen medger mås-le tas lill vara. Under en lång följd av århar SLU haft regeringens uppdrag atl ompröva och omfördela av desamlade resurserna för forskning och forskarutbildning. Omfördelningen hargjorts med utgångspunki i de prioriteringar som har redovisats i SLU:slånglidsplaner. Dessa omfördelningar har lill stor del gjorts inom resp.fakultet. Formerna för omfördelning av resursinsatser måste dock utvecklas. Denya resurser som i det följande föreslås skall ställas lill SLU:s förfogandeskall, som har redovisats i det föregående, mer än tidigare betraktas somresultalinriklade insatser. Del innebär all det skall ställas krav på godaresultat som följd av insatsema. Visar uppföljningen att insatsområdet ärfärdigbearbetat eller att insatserna inte ger önskat resultat skall resursernadras in och omfördelas. Genom att i större utsträckning tillämpa dessaprinciper kommer del att ges möjligheter inte bara för fakullelsled-ningarnautan också för universitetsledningen all förfoga över en reserv för angelägna riktadeinsatser. Det skapas med andra ord en ökad anpassningsförmåga och flexibilitetsom tillsammans med en fastare bas måste finnas i framtidenslantbruksuniversitet. Efterförslag i budgetpropositionen 1989 anvisades särskilda medd lill SLU för att möjliggöra eninledning av agronomutbildningens förnyelse med inriktning mot bioteknik ochlivsmedel. Detta möjliggör en ökad forskningsanknytning hos utbildningen,vilket bl. a. studentkårerna vid SLU har önskat. Förnyelsearbetet bör drivasvidare. Ytterligare 1 milj. kr. har därför beräknats för ändamålet. För allstärka utbildningen ytteriigare har något ralionaliseringsavdrag inte gjorts.Till förslaget om ändrat huvudmannaskap för de propedeuliska kurserna bör inteställning tas . Följande planeringsram förstatlig högskoleutbildning vid jordbmks-och skogsbmkssektorn bör gälla förnästa budgetår. Möjlighetema lill omfördelningar inom totalramen bör betonas. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. Lantbruksvetenskaphgafakulteten Agronomlinjen, 200 poäng Hortonomlinjen, 200 poängLandskapsarkitektlinjen, 200 poäng Lantmästarlinjen, 40 poängTrädgårdsteknikerlinjen, 40 poäng vetenskapliga fakulteten Jägmästarlinjen, 200 poängSkogsmästarlinjen, 40 poäng Skogsteknikerlinjen, 80 poäng Veterinärmedicinska fakulteten Veterinärlinjen, 220 poängDjursjukvårdarlinjen, 40 poäng För att ge utrymme ålvissa forskningsområden som prioriteras i för1990/91-1992/93 har förslag lill omfördelning redovisats av fakulteternaomfattande sammanlagt av anslagna forskningsmedel eller ca 28 milj. kr.under treårsperioden. SLU:s förslag innebär omfördelning till prioriterade områdensåsom djurhållningssystem, odlingsmetoder för ett uthålligt odlingssystem,kvalitetsfrågor och ekonomiska frågor om livsmedel i kedjan eflerprimärproduklion, natur- och miljöfrågor i anslutning till skogsproduktion,altemativa metoder för skogsskötsel samt luftföroreningar. Utöver de nya insatser somomfördelningen möjliggör bör tillföras ytteriigare 11,9milj. för prioriterade forskningsområden i huvudsak enligt vad som haranförts i avsnitten 18.1.2 och 18.1.3. Både omfördelningen av medel och dennaförstärkning ger möjligheter att inrätta mdlanljänsler inom de mestprioriterade områdena. Härtill kommer de insatser för en bättre djurmiljö somredovisas under punkten F 15. För all ytterligare förslärka insatsema på deltaområde bör professuren i husdjurshygien som är personlig för till ordinarie med som förste innehavare. För omvandling avutbildningsbidrag till doklorandtjänsler bör ytteriigare 3,8 milj. kr.beräknas för treårsperioden och för all förslärka del intemationellasamarbetet ytterligare 1 milj. kr. Sammanlagd innebär delta en bashöjning underbudgetåren 1990/91- 1992/93 med resp. 5,7 milj. kr., 4 milj. kr. och 7 milj. kr. eller Prop.1989/90:90 sammanlagt 16,7 milj. kr. Frånanslaget lill bör överföras 1,5 milj. kr. till SLU i enlighet med Jordbruksdep. vad som sägs under punkten G 4. Vidare bör den överföring avenergiforskningsresurser som gjordes för en treårsperiod genom förraforskningspropositionen nu permanentas. Någon generell överföring avbislåndsmedd lill detta anslag bör inte göras . Regeringenhar med stöd av bemyndigande föreskrivit ändrat ämnesinnehåll fören tjänst som professor från skogsekonomi lill förelagsekonomi öfr prop.1966:1 bil. 10 s. 361, SU42, rskr. Vidsidan av omfördelningar av forskningsresurser är omprövningen av professurereller av ämnesinnehållet i dem väsentlig för fömyelsen av forskningen. Denomprövning som gjorts vid SLU har i stor utsträckningpräglats av detta synsätt. För framtiden är del viktigt all denna möjlighet laslill vara i större utsträckning. Sammanlagtbör anslaget lill SLU för /91 räknas upp med . Därvid har hänsyn lagits lill atl tjänstebrevsrätlen upphörfr.o.m. den Ijuli 1990 och lill att avgifter i fortsättningen skall betalaslill statens löne- och pensionsverk. Vidare har hänsyn lagils till all SLUskall medverka i finansieringen av en ny telefonväxel. 1. allriksdagen bemyndigar regeringen alt inrätta en tjänst som professor i enlighet med vad som har förordats, 2. all lill Sverigeslantbmksuniversitet för /91 anvisar ett reservationsanslag på562 , 3. att godkänner deangivna riktlinjema för förstärkning av basresurser lill viss forskning underbudgetåren 1991/92 och 1992/93. Lokalkostnader m. m. vid Sverigeslantbruksuniversitet 1988/89Utgift 221064192 1989/90 Anslag 240006000 1990/91 Förslag 254984000 Frånanslaget bekostas lokalhyror vid () ochersättningar till domänverkets fond för upplåten mark. Vidare redovisas här debyggnadsarbeten för SLU som tidigare redovisades under anslaget Byggnadsarbetenvid SLU m. m. Huvuddelenav SLU: s lokalinnehav förvallas av . Lo-kalbeståndel uppgårtill ca 400000 m. SLU disponerar under /90 ca 240milj. förlokalkostnader vilket moisvarar av anslagen tili förvaltningskostnader ochlokaler för SLU. Byggnadsstyrelsenföreslår för perioden /91-1992/93 som nya in- 363 vesleringsprojeklviss ombyggnad av djurförsöksanläggning och äldre in- Prop. 1989/90:90 slilutionslokaler och ell appliceringslekniskt laboratorium. Sammanlagt Avsnitt 18 uppgår dessa projektkostnader lill 66 milj. kr. Detär angelägel all SLU:s djurförsöksanläggning byggs om så all den uppfyllerkraven i den nya djurskyddslagstiflningen. Investeringsbehovet härför harbyggnadsstyrelsen beräknat lill 12milj. Hyresmedd bör beräknas för enrenförsöksslalion motsvarande en sammanlagd investeringskostnad av högst 3milj. Anslagetför SLU:s lokalkostnader bör för nästa budgetår räknas upp med . attriksdagen lill Lokalkostnader m. m. vid /91 anvisar ell förslagsanslag på . G 3.Inredning och utrustning av lokaler vid m. m. 1988/89 Utgift 1989/90Anslag 1990/91 Förslag 19 377 828 1540000049000000 Frånanslaget bekostas inredning och utmstning av lokaler vid Sverigeslantbmksuniversitet och andra institutioner som har anknytning lill forsknings-och försöksverksamhet inom jordbmksdepartementets verksamhetsområde. Byggnadsstyrelsenhemställer all 4,3 milj. kr. anvisas för inredningsverk-samhel budgetåret1990/91 samt bl.a. koslnadsuppräkning av vissa äldre och högskolor (UUH) föreslår all den fördess verksamhetsområde avsedda anslagsposten för /91 beräknastill 55,6 milj. kr. samt föreslår atl nya kostnadsramar för bl. a. etlappliceringslekniskt centmm och telefonväxlar vid SLU förs upp iulmslningsplanen. Kostnadsramamaför nyinredningsbehov och kompletteringar som disponeras av byggnadsstyrelsenbör föras upp i inredningsplanen med höjningar motsvarande prisomräkning.Kostnadsramen för ersältningsanskaCf- m. som disponeras av UUH bör föras upp med . för Prop.1989/90:90 nästa budgetår, en bashöjning med 6,3 milj. kr. För budgetåren1991/92 Avsnitt 18 och 1992/93 beräknas denna ram till . vilket innebär all basen höjs med 11 milj. /92. Därtill bör i ulmslningsplanen för /91 förasupp en ny delram för telefonväxlar om 27,3 milj. kr. Detta innebär sammanlagdaramar för inredning av ca 40 milj. kr. och för utmstning av ca 135 milj. kr. a. av de bedömda medelsreservationerna vid utgången av dettabudgetår beräknas anslagsbehovet lill . 1. alt bemyndigarregeringen atl besluta om anskaffning av inredning och utmstning för lokalervid m.m. inom de kostnadsramar för budgetåren1990/91 och 1991/92 som har förordals i del föregående, 2. alt till Inredningoch utmstning av lokaler vid m. m. för budgetåret1990/91 anvisar dt reservationsanslag på . Skogs- och jordbrukets forskningsråd 1988/89Utgift 116 338254 Reservation 36 383655 1989/90Anslag 128234000 1990/91 Förslag 138930000 Skogs-och jordbmkets forskningsråd () skall enligt sin instmktion främja ochstödja i första hand sådan gmndläggande och långsiktig forskning som gagnarskogsbmket, jordbmket och trädgårdsnäringen. 1.SJFR föreslår atl rådels gmndläggande anslag räknas upp . Därtill kommermedel för de särskilda forskningsprogram som finansieras med miljöavgiftema påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. har redovisat ett förslaglill forskningsprogram för den framlida renforskningen. föreslår all 6milj. tillförs rådet för detta ändamål. För medverkan iforskningsprogrammet begärs 1,5 milj. kr. SJFRskall enligt forskningsproposition kompenseras för löne- och prisökningar fr.o.m. /89 enligt samma principer som gäller för anslagen lill högskolan. Avtalsenliga löneökningar, som inte är 365 kända i sådan lid allde kan beaktas i detta sammanhang, kompenseras Prop. 1989/90:90 från del s. k. läckningsanslagd. Dessa principer har tillämpats vid anslags- Avsnitt 18 beräkningen för nästa budgetår. SJFRhar i likhet med andra forskningsråd lill uppgift att utifrån vetenskapligakriterier anvisa medel lill forskningsprojekt av betydelse för denvetenskapliga utvecklingen. Den forskning rådet finansierar utförs vanligeninom högskolans forskningsorganisation. När ell forskningsområde, där SJFRfinansierar projekt eller forskartjänster, bedöms ha sådant vetenskapligtvärde och sådan varaktighet all det bör ingå i den fasla forskningsorganisationen,förs efter förslag från och högskolemyndighet medel för ändamålet överfrån rådet lill berörd högskola. liksom andra forskningsråd spelar såledesen viktig roll för den vetenskapliga utvecklingen. Mol bakgmnd härav bör 1,5milj. Medlen avser tretjänster saml driftmedel för skogliga bördig-helsförsök. Somnämnts i del föregående (avsnitt 3.4.3) har regeringen för avsikt all senarebesluta atl mer än hälften av styrelsen för i fortsättningen skall utsesav en valförsamling beslående av företrädare för olika universi-lelsfakulteter.SJFR:s karaktär av gmndforskningsråd markeras därmed tydligare. SJFRbör tillföras medel för all möjliggöra insatser på prioriterade områden som harredovisats i del föregående såsom miljördaterad skogs-och jordbmksforskning,ekonomisk forskning, forskning inom biotekniken och forskning omdricksvattnets kvalitet. Sammanlagt bör anslaget för dessa ändamål för perioden1990/91 1992/93 räknas upp med 17,2 milj. kr. Del innebär en bashöjning underde tre budgetåren med resp. 5,2milj. kr., 7 milj. kr. och 5 milj. kr. Förrenforskningsprogrammel bör ytterligare 1 milj. kr. Som harföreslagit bör ytterligare medel tillföras programmet genom omfördelning inomanslaget. Fördeltagande på projektnivå i EG:s forskningsprogram som rör bioteknik ()har 2,2 milj. kr. Medel för projeklmedverkan i livsmedelsprogrammetFLAIR beräknas under detta anslag fr. o. m. innevarande budgetår. För bådadessa program beräknas medel även under tolfte huvudtiteln. Programmet SCIENCEfinansieras i fortsättningen hell över anslag under åttonde huvudtiteln. Sammanlagtbör anslaget föras upp med . för nästa budgetår. Därvid harhänsyn tagils lill att tjänstebrevsrätlen upphör fr.o.m. den Ijuli 1990 ochlill atl avgifter i fortsättningen skall betalas lill statens löne- ochpensionsverk. 1. atlriksdagen till Skogs- och jordbmkets forskningsråd för bud /91 anvisar ell reservationsanslag på , 2. allriksdagen godkänner de angivna riktlinjema för förstärk- 366 ningav basresurser till viss forskning under budgetåren 1991/92 och 1992/93. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. Stöd till kollektiv forskning '48689601 47 600000 1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag 47000000 'Anslagen Stöd till kollektiv forskning och Bidrag till växtförädling. Underanslaget anvisas medel lill stöd för kollektiv jordbmksleknisk forskning ochskogsleknisk forskning samt kollektiv forskning om skogs-Irädsförädling ochskogsgödsling m. m. Vidare anvisas medel lill stöd för kollektivt forsknings-och utvecklingsarbete inom jordbmks- och växlför-ädlingsområdd. Kollektivaprogram (1 000-taI kr.) Skogsträdsfbrädling, skogsgödsling, m.m. Statens nuvarande stödtill kollektiv jordbruksteknisk forskning regleras i etl mdlan staten ochStiftelsen forskning träffat avtal om gemensam finansiering avforsknings- och utvecklingsverksamhet på del jordbrukstekniska området. Med anledning härav har träflfats ell nytt avtalför liden den Ijuli 1990-den 30 juni 1993. Enligt avtalet medverkar ifinansieringen av verksamheten genom att bidra medsammanlagt 10,3 milj. kr., varav 3,3 milj. kr. under /91.Stiftelsen ålar sig atl tillskjuta lägst motsvarandebelopp, varav sammanlagt minst 7 milj. kr. i form av direkt bidrag.Jordbmkstekniska institutet har ansvaret för genomföraiidel av det avtaladeprogrammet. Tilläggsavtal har träffats om viss teknik för alternativaproduktionsformer och alternativ användning av . Statens nuvarande stödlill kollektiv skogsteknisk forskning regleras i ett mellan staten ochStiftelsen träffat avtal om gemensam finansiering avforsknings- och utvecklingsverksamhet på del skogstekniska området. Avtaletlöper ul den 30juni 1990. Därför har dt nytt avtal träflfats för liden den 1juli 1990-den 30 juni 1993. Enligt avtalet åtar sig att medverka ifinansieringen äv verksamheten genom all tillskjutasammanlagt 46milj. kr., varav 14,8milj. under /91.Stiftelsen ålar sig alt tillskjuta sammanlagt lägst 46milj. kr., varav minst 44 milj. kr. Etttilläggsavtal om teknikutveckling har träflfats. En mer omfattande utvärderingav löpande ramprogram har påbörjats. Statens nuvarande stödlill kollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling, m. m.regleras i ett mellan staten och Stiftelsen träfiat avtal omgemensam finansiering av forsknings-och utvecklingsverksamhet för skogslrädsförädlingoch skogsgödsling m.m. Avtalet löper ut den 30juni 1990. Därför har dl nyttavtal träflfats för tiden den Ijuli 1990-den 30juni 1993. Enligt avtalet ålarsig att medverka i finansieringen av verksamheten genom all underavtalsperioden tillskjuta sammanlagt 24,7 milj. kr., varav 7,9 milj. kr. Stiftelsen åtar sig alt tillskjutasammanlagt lägst 24,7 milj. kr., varav minsl 23,7 milj. kr. som direkt,kontant bidrag. Etl tilläggsavtal har träflfats om bl.a. metodutvecklingavseende skogslrädsförädling. Statens stöd tillväxtförädling regleras i ell avtal mellan staten och () om gemensam finansiering av visst växtförädlingsarbele. Enligt avtaletsom omfattar tiden den 30juni 1993 bidrar staten medsammanlagt 66,5 milj. kr. , varav 19 milj. kr. LRF bidrar med sammanlagt 59,5 milj.kr. Enligt avlalel skall ställa ytterligare 7 milj. kr. av tillgängligamedel till verksamhetens förfogande. Anslagetför nästa budgetår bör föras upp med 47 milj. kr. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. attriksdagen till Stöd till kollektiv forskning för /91 anvisar ettreservationsanslag på . Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Skogs- ochlantbruksakademiens uppgift är att med stöd av vetenskap och praktiskerfarenhet till samhällets gagn främja jord- och skogsbmk saml därtill knutenverksamhet. Från anslaget betalas kostnader för ordinarietjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bibliotek m. m. samtvissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländska forskarkontakter. Underdel gångna året har verksamheten utvidgats genom bl. a. tillsättning avarbetsgrupper, utskott och kommittéer, som har till uppgift all analyserautvecklingen inom olika problemområden och ge förslag om ålgärder lill förbättring.En särskild rapport har utarbetats om forskningsstrategier i Prop.1989/90:90 skogs- och jordbmk. För /91 hemställs om ett anslag på Avsnitt 18 1,2 milj. kr. för bidrag lill lönekostnader. Anslagetbör räknas upp med . altriksdagen lill Bidrag tdl Skogs- och lantbruksakademien för /91anvisar etl förslagsanslag på . 24 1989/90. 1 saml Nr 90 Arbetsmarknads-Inomarbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde bedrivs forskning dep. inomarbetsmarknad, arbetsliv, invandring och regionalpolitik. Huvuddelenav den arbetsmarknadspoliliska forskningen har bedrivits inom ramen fördelegationens för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA) verksamhet. Enbetydande del av arbetsiivsforskningen sker genom arbelsmiljöfonden, vilkenfinansieras genom en särskild arbetsgivaravgift. Medel ur arbelsmiljöfondenfinansierar bl.a. arbdslivscenlmms verksamhet som i hög grad berörtvärvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete. Ytterligarearbelslivsforskning bedrivs av arbelsmiljöinstilulel som är ell forskningsorganmed särskilt ansvar för den långsikliga kunskaps- och kompetensuppbyggnadeninom arbetsmiljöns olika delområden. har också medelavsatts lill regionall forskningssamarbete mellan lönlagarorganisationema ochhögskoloma vad gäller arbdslivs-och arbelsmiljöfrågor. Invandrarforskningen äretl nytt forskningsområde som hillills bedrivits i begränsad omfattning. Sammanfattningav forskningsresursema inom arbetsmarknad, arbetsliv och invandring (milj.kr. Anvisat Förslag Beräknat Beräknat 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 Arbetsmarknad' 6,2 +1,3 -1-3,5 +1,0 Arbetsliv 81,7 +7,8 - - Invandring 1,4 +2,1 +1,0 +1,0 '/91 avses 2 milj. kr. överföras till () under . Ökningama för dekommande åren avser . Medlenfbr invandrarforskning avses fbras till det socialvetenskapliga forskningsrådetunder . Arbeteål alla är regeringens viktigaste ekonomisk-politiska mål. Arbets marknadspolitiken är ett av de viktigaste medlen för att realisera detta mål. Den roll arbetsmarknadspolitiken spelar som en integrerad del av den svenska ekonomiska politiken är intemationellt unik. förmåga atl kombinera en låg och sjunkande arbetslöshet med en hög och stigande sys selsättning har givit en intemationell särställning. satsar inte mer än andra länder på arbetsmarknadspolitik mätt som andel av BNP. satsar , vilket ungefar motsvarar genomsnittet inom OECD-ländema. Skillnaden är all vi satsar betydligt mer på aktiva åtgärder som arbetsförmedling, utbildning, särskilda insatser för arbetshan dikappade m. m. än andra länder. I går av utgiftema för arbetsmarknadspolitik lill aktiva ålgärder och lill olika former av passiva kontantunderstöd. I de flesta andra länder är förhållandel del mot satta. Även om utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden varit positiv, 371 särskilti ell inlernationdk perspektiv, saknas inte problem. Bl.a. finns Prop.1989/90:90 många tecken på all utslagningen ökat. Antalet förtidspensionärerhar Avsnitt 19 fortsatt atl stiga i snabb takt och en betydande ökning harskett av långa Arbetsmarknads-sjukskrivningar och arbetsskador. 1 ett längretidsperspektiv finns vidare dep. tecken på att polariseringen påarbetsmarknaden kan tillta. Trotsframgångama finns det således problem på den svenska arbetsmarknaden sommotiverar forskningsinsatser. Denforskning som bedrivs inom ämnesområdet bör därför ökas för all motsvara denroll arbetsmarknadspolitiken har i . Det är viktigt atl ökade resursersatsas på forskning om arbetsmarknaden och arbetsmarknadspolitikens roll,inriktning och eflfekler så atl arbetsmarknadspolitiken kan behålla ochutveckla sin ställning som ell eflfektivt ekonomiskt-poliliskt medel. Avtionde huvudtitelns anslag till utredningar m. m. har under budgetåret 3,7milj. avsatts för forskning som bedrivs på initiativ av delegationen förarbetsmarknadspolitisk forskning (EFA). EFA är knuten till arbetsmarknadsdepartementet.Delegationens uppgift är all la initiativ lill och biträda vid forskning omarbetsmarknadspolitikens verkningar. Den av EFA initierade och sammanhållnaforskningen har, i enlighet med del förslag till forskningsprogram som anmäldesi prop. 1985/86:100 bil. 12, fyra huvudinriktningar: Forskning kring arbetsmarknadspolitikensroll och utformning Utvärdering av skildaarbetsmarknadspoliliska ålgärder Forskning kring genomförandelav arbetsmarknadspolitiken EFAhar publicerat tre belänkanden, en debattbok och 15 rapporter. /89 påbörjade EFA arbetet med etl nytt belänkande kringforskning om den arbelsförmedlande verksamheten. Vidare påbörjades åtta nyaforskningsprojekt och sju avslutades. Vid slutet av /89 hade EFA20 pågående projekt. har sammanlagt 35 projektpåbörjats, varav tolv rena utvärderings-studier. 19.1.1Medel till ett särskilt arbetsmarknadspolitiskt forskningsprogram Förall ytterligare stimulera den arbetsmarknadspoliliska forskningen föreslårregeringen alt ()tillförs 2 milj. kr. för ett särskilt arbetsmarknadspolitiskt /91. A v dessa medel kan 1 milj.kr. las från arbetsmarknadsdepartementetsanslag för forskning, utredning och utveckling. anslag förarbelsmarknadspolilisk forskning bör vidare utökas med 3,5 milj. kr. budgetåret1991/92 och med 1 milj. kr.