prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — mensamför och tekniska högskolan i , har inkom- Prop.1989/90:90 mil med skrivelser rörande utbildning och forskning i informalik med Avsnitt 17 systemvetenskap. Regeringenföreslår, som tidigare redovisats, alt särskilda resurser ställs tillförfogande för vissa forskningsinsatser inom bl.a. delmatematisk-naturvetenskapliga området. Medlen skall användas för tidsbegränsadeinsatser av kvalificerade forskare. För var och en av de femmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna i landet bör fr.o.m. budgetåret1991/92 anvisas . och fr.o.m. /93 ytteriigare . för detta ändamål. Sammanlagt kommer således vid treårsperiodensslut all disponeras 25 milj. kr. för särskilda forskningsinsatser inomdet malemalisk-nalurvetenskapliga området. Ändratämnesinnehåll för tjänster som professor m. m. Med stöd avriksdagens bemyndigande (jfr. 1966:1, bil 10, s 361, SU 42, rskr 125) harregeringen föreskrivit ändrat ämnesinnehåll för tjänst som professor enligtföljande: UHÄhar lämnat förslag till ämnesinnehåll för ett antal ledigblivande tjänster somprofessor. Som tidigare framhållits bör prövning av inriktningen avprofessurer som blir lediga genom pensionsavgång, göras samlat inför varjetreårsperiod. Regeringenhar beslutat all följande professurer skall återbesättas med oförändratämnesinnehåll. UU = iUppsala, UUm = i Regeringenförordar att följande professurer återbesätts med ändrat Prop. 1989/90:90 ämnesinnehåll. Geologi, särskilt historisk Geografi, särskilt naturgeografi Växtbiologi UU UU UU UL UL biokemi, särskilt separationsvetenskap historisk geologi och paleon-tologi teoretisk elektroteknik, särskilt plasmafysik naturgeografi ' UU = i , UL = i . Regeringoch riksdag har under /89 genomfört en rad förstärkningar av denmiljörelaterade forskningen i . Tre centra förgmndläggande forskning och miljöövervakning, knutna till universiteten iStockholm, och har inrättats. Särskilda medel har anvisats förutmstning m. m. antal tjänster, däribland tre professurer, har inrättats. Denämnda åtgärderna innebär en välbehövlig förstärkning av etl forskningsområde,som med hänsyn till miljöförändringarna i haven mnt våra kuster måste ges uppmärksamhet. De vidtagna åtgärderna är ett första betydelsefullt steg iden mer långsiktiga utbyggnaden av den forskningen som regeringen i detföljande föreslår. Berördauniversitet har i särskilda framställningar redovisat medelsbehoven vid denyinrättade centra. Medel behövs för lokaler, tjänster och utmstningsaml för fallverksamhden, bl.a. för provtagningar i havsområdena. Tillgångenpä fartyg är otillräcklig för tillsynsuppgifterna. Delegationenför samordning av havsresursverksamheten (DSH) har i sin , DSH rapport 1989:2 även uppmärksammat denmarina naturvetenskapliga forskningen. DSH föreslår all statsmakterna särskiltuppmärksammar de forskningsområden som utvecklats sämst, t.ex. marin geologioch geofysik. Forskningsfartygen bör samordnas bättre. De centra måstefå resurser för mer utåtriktade funktioner. UHÄ bör få etl nationelltsamordningsansvar. Samtliga remissinstanser som berört de förslag som avsergmndläggande forskning betonar alt den inledda uppbyggnaden av universitetensmarina centra måste fullföljas. framför allell av centra bör ges resurser för att svara för lagring och fri distributionav data. Regeringenföreslår inom ramen för de insatser som görs för miljörela- lerad forskning en betydande förstärkning av verksamheten vid de centra. Medelsanvisningen till centra föreslås öka med sammanlagt 16 milj. kr. /91 1992/93. Härtill kommer särskil da medel att anvisas för uppmstning av lokalerna vid faltstationerna och . Resursförstärkningarnaför de centra bör anvisas till berörda Prop. 1989/90:90 universitetenligt nedanstående sammanställning. Det ankommer på sty- Avsnitt 17 rdsemaför centra alt i enlighet med gällande instmktion använda med- Utbildningsdep. len så all de på bästa sätl kommer den naturvetenskapligaforskningen tillgodo. 1990/91 (tkr.) Genom riksdagensbeslut med anledning av förslag i budgetpropositionen 1989 (NU 21, rskr. 179)har delegationen för samordning av havsresursverksamheten lagts ned den 31december 1989.1 anslutning till denna organisationsförändring bör 800000 kr.överföras till det central vid i . iGöteborg bör ansvara för vissa nationella samordningsuppgifter avseendesamtliga centra. Demarina centra har tillsammans ansvarel för naturvetenskaplig forskning ochviss miljökontroll längs hela den svenska kuststräckan från tillStrömstad. Fartyg, både för kusinära verksamhet och för arbete i öppet hav, ärsåledes en betydelsefull faktor för genomförandet av de olika uppgifterna. Denmarina forskningens fartygsbehov har varit föremål för en rad utredningar underde . Den inledda förstärkningen av den forskningen harytterligare accentuerat behovet av atl samordna och forslärkafartygsnyttjandet. inrättades som en nycentral myndighet för sjöövervakning, sjöräddning och annan service.Kustbevakningen förfogar över ett stort antal fartyg i skilda storlekar medgoda förutsättningar att medverka i provlagnings verksamhet till havs.Samtliga centra har i sina anslagsframställningar redovisat sinakontakter i frågan och påtalat värdet av att inleda ett samarbete medkustbevakningen. har i skrivelse till regeringen redovisatsitt intresse av att fortsätta diskussionen kring ell relativt omfattandesamarbete. bedömer även samarbetet som värdefullt förmyndigheten, bl. a. genom att det ger tillfällen till ökad närvaro och därmedhögre räddningsberedskap på olika kuslsträc-kor. Ett samarbete medför bl.a. kostnader för personal och viss ombyggnad av fartygen. Några ytterligarefartyg erfordras inte. Regeringen bedömer förutsättningarna för ett samarbeteenligt och de centras förslag som gynnsamma. Formernaför och omfattningen av ett eventuellt samarbete bör emellertid klarläggasnärmare innan regeringen lar ställning i frågan. Regeringen avser att geuniversitets- och högskoleämbetet i uppdrag atl i samråd med berörda parterutarbeta ett förslag lill hur behovetav fartyg skall tillgodoses. I avvaktan härpå bör en del av resurs- Prop.1989/90:90 förstärkningarna reserveras för senare beslut. Frågan om havsundersök- Avsnitt 17 ningsfartyg för vissa myndigheters behov tas upp i avsnitt 18.1.2. Debotaniska trädgårdarnas verksamhet och finansiering Efterbemyndigande av regeringen tillkallades en särskildutredare med uppdrag all se över de verksamhet ochfinansiering. Den särskilde utredaren' överlämnade betänkandet(SOU 1988:68) De verksamhet och finansiering. En kortsammanfattning av betänkandet och remissvaren ges i del följande. Ensammanfattning av remissvaren finns tillgänglig på . Utredningenbetonar högskolans ansvar för att sprida kännedom om forskning ochutvecklingsarbete. De svarar väl mot detta åliggande ochträdgårdarna i , och bör därför även i fortsättningeningå i universiteten. Verksamheten bör utvidgas på olika säll. Det statligabidraget till i bör bibehållas på nuvarande nivåoch utgå från anslagen till i . Bidraget bör enligtutredningen räknas upp i enlighet med den pris- ochlöneomräkning som sker av anslagen lill . I avvaktan på dt nyttavtal bör nuvarande avtal med föriängas med t. o.m. Utredningensförslag innebär i huvudsak oförändrade förhållanden i jämförelse med dagensläge. Universiteten bör i samarbete med berörda kommuner utveckla denutåtriktade verksamheten och själva träffa avtal med kommunerna. Staten börsluta ett nytt avtal med , baserat på dagens avtal därbidraget räknas upp enligt den statliga löne- ochprisomräkningen. Remissinstansernahar i allmänhet varit positiva lill utredningens allmänna slutsatser, t. ex.all trädgårdarna även i fortsättningen bör vara knutna lill universiteten påsamma sätt som . Många instanser beklagar dock alt utredningen inteframlagt konkreta förslag som förstärker trädgårdarnas ställning ekonomisktoch inom högskoleorganisationen. , som är huvudman för denbotaniska trädgården i , anser all utredningens förslag inte kan läggaslill gmnd för förhandlingar eller verksamhetsbeslut. Flera av destatliga remissinstansema anser alt kommunemas ansvar för trädgårdarna bordebetonats mer. , ochlänsstyrelsen i Göieborgs och län m. fl. all förslagen präglas avbrist på visioner och långsiktig planering. Däremoi anser remissinstansema överlag alt utredningen givit en god bakgmndsbeskrivning. Universitets- ochhögskoleämbetet vill all en särskild anslagspost för basanslaget tillträdgårdarna inrättas. vill inte att statsbidragettill trädgården i anvisas via anslag.Naturvetenskapliga forskningsrådet anser att trädgårdarna borde organiseras påett sätl som ger alla intressenter inflytande över verksamheten, t. ex. istiftelseform. m. fl. anser all trädgårdarna bör gesställning som gemensam inrättning vid sidan av fakulletsorgani-sationen. Universiteten i ochStockholm accepterar utredningens förslag atl de bör förhandla med kommunernaom ett större kommunall engagemang. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Utredningenoch remissynpunkterna visar myckel tydligt all de spelaren väsentlig roll för universitetens utbildning och forskning i botaniskaämnen. framgår det också all trädgårdarna fyller andra betydelsefullafunktioner som folkbildningsinstilulioner, för skolan och för rekreation. Trädgårdamautgör således en länk för kontaklema mellan universiteten och samhället, sombör kunna utnyttjas ännu bättre än . Regeringens förslag i det följandesyftar till all förbättra trädgårdarnas fömtsättningar all medverka i deltaarbete. Trädgårdarna är utomordentligt väl lämpade att informera om naturmiljönoch om aktuell forskning. Miljördaterad forskning ärett prioriterat område som enligt regeringens i del föregående redovisadeuppfattning ytterligare bör lyftas fram inför 1990-talel. Den gmndläggandemiljöforskningen bedrivs i huvudsak vid universiteten. Program- ochutställningsverksamhet för atl sprida information om detta arbete kan i vissafall förläggas till eller organiseras genom de . Enbetydelsefull sådan verksamhet finns . Inom ramen fördemiljöforskningsinsatser som regeringen nu föreslår bör 1,5 milj. kr. /92 disponeras av de botaniska trädgårdama för angivenverksamhet. UHÄ bör i samråd med forskningsrådsnämnden i sin anslagsframställningför detta år lägga fram förslag till medlens närmare användning och fördelningmellan de berörda trädgårdarna. Av de botaniskaträdgårdarna ingår tre, nämligen de i , och iuniversitetens organisation medan den i är . Remissopinionenvisar tydligt all inga önskemål om en förändring i huvudmannaskapsfråganföreligger, varken avseende de statliga eller den kommunala trädgården.Regeringen bedömer all en positiv utveckling av trädgårdarna bäst gynnas omträdgårdarna får utvecklas vidare med de huvudmän de har. Det finnsdäremoi anledning all klarare markera att även de statliga Irädgårdama har fleruppgifter än utbildning och forskning. Detta bör åstadkommas genom föreskrifterom att till ledningen av trädgår- damaknyta företrädare för bl. a. verksamhet och trädgårdsintressen. För verksamheten vidträdgården i utgår i enlighet med ett avtal mellan staten och kommunenett bidrag, som är . anseratt statsbidraget väsentligt understiger vad som kan anses rimligt, t. ex. ijämförelse med statens kostnader för övriga . Förhandlingarpågår med om storleken av det fortsatta statsbidraget.Formerna för statens medverkan i trädgårdens ledning och kostnadsuppföljningdiskuteras också i delta sammanhang. Statsbidraget till den botaniska trädgårdeni utbetalas från anslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna,anslagsposten lill i . Eftersom bidraget fastställtsefter förhandlingar mellan staten och kommunen har ingenmöjlighet att avväga medlen för den mot resurser för övrigverksamhet inom universitdd. Regeringen föreslår atl bidraget /92 anvisas under en särskild anslagspost under anslaget till demalemalisk-nalurvetenskapliga fakulteterna m. m. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. rum för m iljövetenskaplig forskn ing Centmmför miljövelenskaplig forskning i (CMF) tillkom efter förslag i 1987 årsproposition om forskning. Centrum är en tvärvetenskaplig samarbetsorganisationmellan i , lantbmks-universitdet och försvarelsforskningsanstalt. CMF förfogar över av regeringen angivet belopp underanslagsposten till i , 4,4 milj. kr. per år.Medlen används i huvudsak till miljövetenskapliga forskningsprojekt, där minsltvå av ovan nämnda myndigheter deltar, men finansierar också doklorandtjänsleroch forskningsmöjligheler för unga forskare. CMFföreslår i sin lill regeringen ingivna anslagsframställning att resursernaunder den kommande perioden successivt byggs ul så att de vid slutet av denkommande treårsperioden utgör 14 milj. kr. Anslagsframställningen harremitterats till universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), berördaforskningsråd, styrelsen för teknisk utveckling samt . Remissinstansernahar överlag sett positivt på CMF:s verksamhet som den beskrivs ianslagsframställningen. Man har dock i flera fall framhållit att jämförbarverksamhet förekommer även på andra högskoleorter. UHÄ har också uttryckt oroför all konstruktionen innebär att viss miljöforskning kan komma attmonopoliseras till CMF. En remissammanställning finns tillgänglig påutbildningsdepartementet. Anslagsframställningenfrån CMF visaratt verksamheten kommit i gång väl, vilket också en radremissinstanser vitsordar. Regeringen delar centrets egen bedömning all del nuär för tidigt all göra en utvärdering av forskningsprogram och organisation. Ilikhet med flera remissinstanser, bland dem UHÄ samt de naturvetenskapliga ochmedicinska forskningsråden, anser regeringen att en sådan utvärdering börgöras inför den planeringsperiod som börjar /94. UHÄ i samråd med desamverkande myndigheterna genomför och redovisar en samlad utvärdering införden anslagsframställning som skall inges 1992. har ianslutning lill tillkomsten av CMF också gjort en förändring av organisationeninom berörda områden, bl. a. inrättat en enhet för miljökemi. Regeringenberäknar som en ökning av resurserna för CMF saml enheten för miljökemi 1 milj.kr. fr. o. m. budgdård 1991/92. Flera remissinstanser haruttryckt invändningar mot att CMF:s anslagsframställning inte ingavs i sådanlid att den kunde behandlas tillsammans med anslagsframställningarna frånuniversitet och högskolor. Det är angeläget all UHÄ kan lämna en samladanslagsframställning för forskningen och forskamtbildningen inom högskolan.CMF:s anslagsframslällan bör behandlas i enlighet härmed i fortsättningen. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. () har på regeringens uppdrag utrett verksamheten medseismologiska registreringar i . NFR har redovisat uppdraget i rapportenSvenskt seismologiskl stationsnätverk. Samrådsskrivelser från statenskärnbränslenämnd, i saml Svensk kämbränslehantering ABbifogades rapporten. Rapporten har remissbehandlats. ärgenom sin seismologiska avdelning huvudman för nuvarande seismologiskastalionsnäl. Nätet har byggts upp med stöd bl.a. från NFR. Rådd har, molbakgmnd av att del inte är dt forskningsrådsansvar atl stödja mtinmässigobservalionsverksamhet, sedan millen av 80-lalel inte lämnat något stöd. Undersenare år har olika kärnkraftsorgan tillfälligt bidragit till nätetsfortbestånd. Finansieringen har innevarande år ordnats genom att regeringentillskjulit särskilda medel lill . NFR föreslår all delbefintliga nätet mstas upp och byggs ut till ett nät med ca 30 stationer, varav10 bör vara permanenta och jämnt fördelade över landet. Resterande stationerkan successivt byggas upp. geologiska undersökning, SGU, bör varahuvudman för nätet. Driftkostnaderna för ett nät har beräknats lill cirka 2milj. kr./år. Till detta kommer investeringskostnader om 712 milj. kr.beroende på nätverkets storlek. Remissinstansema ärsamtliga positiva lill utredningens förslag att bygga ut och msta upp detbefintliga nätet. Meningama är dock delade i frågan om huvudmannaskap resp.finansiering av nätet. UHÄ uttrycker i likhet med flertalet högskolortveksamhet till SGU som huvudman. Man ser hellre i somansvarigt för nätet. .Universitetet i har emellertid inga invändningarmot SGU som huvudman under fömtsättning atl lämpliga samrådsformer meduniversitetet tillskapas. , försvarels forskningsanstalt,statens kämbräns-lenämnd, Svensk kämbränslehantering AB och geologiskaundersökning anser i likhet med NFR all SGU är en lämplig huvudman. Statenskämkraflinspeklion anser all förslaget inte bör ligga lill gmnd för fortsaltplanering innan de samordningsmöjligheter som kan finnas i anslutningtill det befintliga nätverk som FOA driver på uppdrag av utrikesdepartementethar utretts och redovisats. Vadgäller finansieringen av nätet har samtliga instanser utanför högskolesektornbetonat att man inte har några medel som kan utnyttjas för att finansiera etlutbyggt nät. UHÄ har framhållit att en fömtsättning för att iUppsala skall kunna åta sig huvudmannaskapet är all tillräckliga ekonomiskaresurser tilldelas . En remissammanställning finns tillgänglig påutbildningsdepartementet. Utredningen ochremissyttrandena visar, all en rad samhällssektorer har behov av seismologiskadata av del slag som under en följd av år insamlats genom det befintliga nätet.Samtidigt har alla berörda myndigheter deklarerat alt nätet inte är ettprioriterat verksamhetsområde för den egna myndigheten och atl man helt saknarmedel för all bidra till nätets fortlevnad. Fömtsättningar saknas därför atlgenomföra utredningens förslag. Del kan emellertid inte vara i samhälletsintresse att lägga ned ell nät, som givit en lång obruten följd av mätdata.Flera dramatiska jordbävningar på skilda platser av vår jord under den gångnahösten har ytterligare accentuerat behovet av någon form av bevakning av dettaområde även i . Inför det kommande budgetåret beräknas en förstärkningav anslagsposten till i med . för all möjliggöraför att fortsätta att driva nätet på i huvudsak oförändrad nivå.Regeringen kommer i del följande (avsnitt 21.3.7) all föreslå alt Sverigesgeologiska undersökning anvisas särskilda medel för geovdenskaplig forskning.Dessa medel bör även kunna användas för att bekosta vissa forskningsinsatserinom det seismologiska området. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Denationella forskningsanläggningarna, som tillkom genom 1987 årsforskningsproposition, innebär en profilering och resurskoncentration lillvissa högskolor som byggt upp särskild kompetens och gjort betydandeinvesteringar i lokaler och dyrbar utmstning. Verksamheten är under uppbyggnadoch samtliga anläggningar har i sina anslagsframställningar redovisat behov avmeddslillskott. Regeringen anser attanläggningarna är mycket betydelsefulla för svensk forskning och all de måsteha goda resurser inte bara för drift utan också för vidareutveckling och förinköp av avancerad experimentell utrustning. En ökning av deras resurser ärsåledes motiverad. Därigenom kan en ökad efTektivitel inom den svenskaforskningen inom berörda områden uppnås. Regeringen föreslår atl resursemafr.o.m. /92 förstärks med . för TheSvedberglaboratoriet i och med . för MAX- laboratoriet iLund. Regeringen har hämtöver vid medelsberäkningen för /91beaktat vissa kostnader för MAX-labo-ratoriet som innevarande år finansieratsfrån naturvetenskapliga forskningsrådels anslag ( + . UHÄhar i sin anslagsframställning pekat på behovet av en mer djupgående analys avanläggningamas resursbehov, framförallt vad gäller det nationella nyttjandet.En sådan analys bör enligt regeringens uppfattning också visa på vilket bäst tar tillvara de ekonomiska fördelarna med atl koncentrera detta slagav verksamhet till en plats i landet. Nuvarande former för anslagsfördelningbör också ses Över i syfte att bättre markera anläggningarnas särställning.Regeringen avser att uppdra ät UHÄ och NFR all göra en sådan analys. Förslag till en betydandeutbyggnad av MAX-laboraloriel i har redovisats. I avvaktan på envetenskaplig bedömning av detta projekt är regeringen inte nu beredd laställning i denna fråga. har redan initieraten sådan bedömning och regeringen fömtsätter all rådet på gmndval häravåterkommer till regeringen med de förslag beträffande utbyggnad, inriktning ochfinansiering som är motiverade. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. För utbildningsbidragför doktorander och doklorandtjänsler bör nästa budgetår disponeras minst debelopp som anges i följande tabell. 26190000 34929000 25404000 16920000 12 161000 Budgetåren 1991/92och 1992/93 bör ytteriigare medel anvisas för omvandling av utbildningsbidragtill doklorandtjänsler. Medlen bör fördelas mellan högskoleenheterna enligtföljande tabell. i UppsalaUniversitetet i i i Universitets-och högskoleämbetet har föreslagit att kostnaderna för miljövårdsprogrammet viduniversitetet i överförs från förevarande anslag till anslaget Tekniskafakulteterna. Regeringen biträder förslaget och beräknar motsvarande medelunder det anslaget ( ). får,som regeringen tidigare redovisat, en väsentlig lokalförbättring, bl.a. genomtillkomsten av ett nytt ekologihus. har under senare årutvecklat sin biologiska forskning på ett mycket a. växtcdlbiologisk forskning bör förstärkas med 2 milj. kr. tillsammans med bildat en gemensam organisationför miljöforskning, som representerar en mycket bred tvärvetenskapligkompelens inom miljöforskningsområdet från materialforskning tillmiljöeffekter. En förstärkning av resurserna med . fr. o. /93 för vardera högskoleenheten har beräknats inom ramen förföreslagna miljöforskningsinsatser. Med hänvisning till vadsom tidigare anförts om särskilda insatser i föreslår regeringendärutöver en förstärkning av medlen under förevarande anslag, anslagspostenUniversitetet i fr. o. m. /92 (+1200000 kr.) Medel för verksamheten vid i harhillills anvisats under anslaget Vissa bidrag till forskningsverksamhet.Institutet har enligt sina stadgar till uppgift all bedriva forskning imeteorologi och därmed sammanhängande ämnen samt all främja intemationelltvetenskapligt samarbete. Institutets verksamhetsområde faller i sin helhetinom det matematisk- naturvetenskapliga fakultelsområdet. Då en samladöverblick över verksamheten är önskvärd bör medlen fr.o.m. /91redovisas som en särskild anslagspost under detta fakulldsanslag. Dennaanslagstekniska åtgärd innebär ingen förändring i institutels ställning ochverksamhet. Med hänsyn till deanslagslekniska förändringarna bör förevarande anslag benämnasMatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m. I 1990 årsbudgetproposition har chefen för redovisat all bl. a.universitet i skall kompenseras med anledning av atl datorcentralenför högre utbildning och forskning i , QZ, ombildas lill aktiebolagunder statliga . Medel har med anledning härav beräknats underförevarande anslag (+ I . I budgetpropositionen 1990har beträffande statens löne- och pensionsverk föreslagits alt kostnaderna förpensionsadministralionen skall läckas av avgifter fr. o. m. /91.Vid meddsberäkningen har hänsyn tagils till dessa avgifter. Med hänvisning tillsammanställningen beräknas anslaget till (631 117000 + 69481 000=). 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. 1. att bemyndigar regeringenatt ändra ämnesinnehåll för tjänster som professor i enlighet med vad somförordals, 2. alt lillMatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m. för /91 anvisarell reservationsanslag på , 3. att godkänner deriktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 somangetts. 1988/89 Utgift 551452278 Reservation -20885266' 1989/90 Anslag 657 161000 1990/91 Förslag 763003000 ' Närstatsbudgetens utfall för /89 fastställdes hade regeringen inte fattatbeslut om medel för vissa merkostnader för löner. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. Anslaget avser teknisk forskning och forskamtbildning vidtekniska högskolan i , universiteten i , och ,och högskolan i . Från anslaget bestrids vidarekostnader för vissa nationella forskningsanläggningar. Beräknad ändring 1990/91 203 356000 8 726000 Anslagsframställninghar avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslageninnebär i korthet följande. Andamål/högskoleenhetm.m. Kostnadbudgetåren (tkr.)