prop · GD0368 · 1989-12-31 00:00:00 — Under budgetåret1988/89 överfördes 48 handikappade flyktingar till . De flesta av dessahar vårdats på RIL. Vid RIL-kliniken vårdas också personersom har kommit till som enskilda asylsökande. häromkring 100flyktingpatienter vårdats där. Antalet vårdtillfallen har varit högre eftersomflera personer har vårdats . Detotala kostnadema för förläggningsverksamhelen uppgick /89 tillca I 325 milj.kr. För /90 harett förslagsanslag om 1 332 milj.kr.använts för mottagningsverksamheten vid utredningsslussar och förläggningar.Mot bakgmnd av del ökade antalet asylsökande och den utökningav kapaciteten vid utredningsslussar och förläggningar som har skett räknarjag, som följd härav, med ett kraftigt överskridande av föriäggningsanslagelunder budgetåret. T.o.m. har kostnadema förmottagningsverksamheten vid ulred-ningsslussar och förläggningar totalt uppgåtttill ca 652 milj. kr. Kommunemasmottagande av asylsökande och flyktingar har alltsedan det nuvarande systemetför flyktingmottagande infördes legat på en betydligt högrenivå än vad som då kunde förutses. Nedan ges en överblick över det kommunalamottagandet . Underde första åren omfattade en stor del av det kommunala mottagan del asylsökande vars ansökningar om uppehållstillstånd fortfarande be handlades. Riktlinjema för mottagandet har emellertid förändrats genom beslut och skall normalt endast personer med uppe hållstillstånd tas emot i kommunema. regleras del bistånd som lämnas till de asylsökande och vissa andra utlänningar som 51 väntarpå beslut i ärende om uppehållstillstånd i en särskild lag, lagen Skr.1989/90:68 (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. De stödformer somregleras i lagen är kostnadsfri bostad, dagbidrag och särskilt bidrag. Kommunernafår ersättning för sådan ekonomisk hjälp som, enligt 6§ socialtjänstlagen,lämnats till flyktingar och andra utlänningar vilka har beviljatsuppehållstillstånd av politiskt-humanitära skäl. Ersättning utgår förekonomiskt bistånd under det år uppehållstillstånd beviljas samt . För ekonomiskt bistånd till sjuka och handikappade flyktingar ochflyktingar som är då de kommer till kan ersättning lämnasunder än . Biståndet är behovsprövat. I de fall asylsökandehar räll till bistånd enligt lagen om bistånd åt asylsökande m.fl.vid vistelsei kommun lämnas statlig ersättning även för sådant bistånd. Vidarefår kommunerna för varje asylsökande och flykting, som man tar emot, en schablonberäknadsumma som skall täcka kommunens normala extra kostnader. Utöverschablonersättningen kan särskilda bidrag också lämnas för vissa speciellaändamål såsom insatser för flyktingar med särskilda behov eller samarbelsprojeklmellan olika kommuner. har vidare möjlighet att gesärskilda bidrag för insatser av projektkaraktär avsedda att bidraga till attflyktingar snabbare kan få en egen försörjning. Sjukvårdshuvudmännen fårersättning för akut sjukvård, som lämnas för asylsökande, och för vissasärskilda vårdkostnader för flyktingar. Kostnadernaför ersättning till kommunerna uppgick under /89 till ca 1,9miljarder kr. Trotsatt kommunerna har ökat sitt flyktingmottagande finnssom tidigare nämnts ett stort antal personer med arbets- ochuppehållstillstånd på förläggningar i väntan på en kommunplats. Samtidigtråder brist på arbetskraft i många kommuner. Motdenna bakgmnd har regeringen beslutat om ett åtgärdsprogramför att underlätta och öka det kommunala flyktingmottagandet. Åtgärdsprogrammetinnebär bl.a.att invandrarverket har beviljats 15 milj.kr.i extra medel försärskilda bidrag till kommuner som ökar sitt flyktingmottagande. Bidrag fårlämnas för åtgärder för alt öka tillgången på tolkar, för opinionsbildning ochandra särskilda insatser av projektkaraktär som bidrar till att flyktingarsnabbare kan bosätta sig i en kommun. görs kommunema uppmärksamma påmöjligheterna atl bygga genomgångsbostäder med bidrag från invandrarverket. Försådana bidrag finns inte någon anslagsram. Behovetav atl snabbt öka det kommunala mottagandet har tagits upp vid särskildaöverläggningar med . Regeringen har också tagitinitiativ till en inventering av resultaten av den s. k. , somgenomförts av frivilligorganisationer, i syfte att skapa utrymme för ett ökatflyktingmottagande i kommunerna. I åtgärdsprogrammet ingårockså en förstärkning av arbetsmarknadsver kets personalresurser och ökade medel för arbetsmarknadsåtgärder på orter som tar emot fler flyktingar. Vidare har arbetsmarknadsdepartemen- 52 tethaft överläggningar med arbetsmarknadens parter i syfte att underlätta Skr.1989/90:68 för flyktingar att komma ut i arbetslivet. Därvid har även arbetsgivamasmöjligheter atl öka tillgången på bostäder diskuterats. Medsyfte att flyklingama snabbare skall bli självförsörjande och få en fastförankring i svenskt arbets- och samhällsliv pågår också ett mer genomgripandereformarbete inom . Reformarbetet består av tre huvuddelar: reformeringav svenska för invandrare (sfi), åtgärderi övrigt för att utveckla lokal samverkan mellan arbetsförmedling och kommunoch mellan olika kommunala organ som är engagerade i flyktingmottagandel, nyttsystem för ersättning till kommunema för åtgärder för flyktingar. Arbetet ärinriktat på alt en proposition skall kunna överlämnas till riksdageni febmari 1990 och bedrivs i en arbetsgmpp med representanter för berördadepartement samt invandrarverket, och . Detförslag till nytt system för ersättning till kommunema som övervägs går ikorthet ut på att stärka kommunernas ansvar genom att de får ett stort schabloniseratbidrag en s. k. generalschablon per mottagen flykting som skall täcka sågott som samtliga kommunala kostnader för mottagandet. En generalschablonskulle innebära en stimulans för kommunema att satsa resurser på aktivaåtgärder för att flyklingama skall komma i arbete. Med en generalschablonskulle också flexibiliteten i kommunemas flyktingmottagande kunna öka. En mer schabloniseradersättning skulle också innebära väsentligt minskade administrationskostnaderför såväl stat som kommun. VII Invandrarpolitiken (integrationsfrågor) 1. Inledning Sverigeskall, som tidigare nämnts, enligt beslut föra en invandrarpolitiksammanfattad i begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. För att nå dessamål kan särskilda åtgärder krävas lill förmån för dem som tillåtits invandraoch bosätta sig i . har inom sitt verksamhetsområde samma ansvar för invandrarna som förden övriga befolkningen. Ansvaret omfattar också att vidta nödvändiga säråtgärder.Statens invandrarverk bevakar och samordnar myndighelemas arbete. Dennaansvarsfördelning återspeglas inom . Invandrarministem ochhennes medarbetare bevakar och samordnar arbete, så att delsamlade resultatet står i samklang med de mål som statsmaktema ställt upp.Ansvaret för beredning av sakfrågor åvilar respektive fackdepartement. Delta är den ram somgäller för regeringens och förvaltningsmyndighe temas invandrarpolitiska arbete. Inom denna ram tas regelmässigt ett stort antal interdepartementala kontakter i syfte atl på olika sätt förverkliga den 53 5 1989/90. Huvudteman för dessa aktiviteter under budgetåret Skr.1989/90:68 1989/90 är: invandrareoch flyktingar på arbetsmarknaden invandrarbarnsoch -ungdomars sociala situation Idet följande redovisas huvuddragen av utvecklingen under motsvarande rubriker. Invandrarpolitikenåterspeglas emellertid också i många andra sammanhang i regeringens arbete. särskild ungdomsskrivelse redovisar t. ex. ungdomsministem insatser som rör invandrarbamoch -ungdomar. Skolministernredovisar i budgetpropositionen undervisningen i hemspråk och svenska somandra språk samt gymnasieskolans introduktionskurser för invandramngdomar. Ettannat exempel är utbildningsministerns förslag i budgetpropositionen ominrättande av en särskild lånecentral för invandrarlitteratur till stöd förbibliotekens bokförmedling till invandrare. Dessa är exempel på de åtskilligaandra områden där insatser för invandrare redovisas utan att mera i detaljåterges här. Detär väsentligt för invandrares och flyktingars anpassning och integration i detsvenska samhället alt de så snabbi det är möjligt får ett arbete och kanförsörja sig. Trots att stark efterfrågan har präglat arbetsmarknaden underden har flyktingar och andra utomnordiska invandrare haftbetydande svårigheter att hitta lämpliga arbeten. Deras arbetskraftsdeltagandehar minskat relativt kraftigt . Orsakerna bakom det minskadearbetskraftsdeltagandet kommer delvis att belysas i en studie som nyligenpåbörjats. Arbetslöshetenär fortfarande hög bland utländska medborgare jämfört med befolkningen iövrigt. var arbetslösheten bland utländska medborgare 3,, vilketkan jämföras med 1,för samtliga invånare. Det har visat sig att mångaflyktingar och andra invandrare blivit beroende av socialbidrag . Utomnordiska invandrareoch flyktingar har rätt lill full förmedlings service, dvs. platsförmedling, arbetsvägledning och tillgång lill de arbets marknadspolitiska åtgärderna så snart de fått uppehålls- och arbetstill stånd. Huvudprincipen är att invandrares och flyktingars situation på arbetsmarknaden skall lösas inom ramen för den allmänna arbetsmark nadspolitiken, kompletterad vid behov med särskilda insatser. Flyktingar och andra invandrare är en högt prioriterad gmpp inom arbetsmarknads politiken. Både sociala och ekonomiska skäl motiverar detta. De utgör ett betydande tillskott till arbetskraften som det är utomordentligt viktigt att ta till vara, särskilt i den nuvarande arbelskraftssituationen med stor efterfrågan av arbetskraft. översyn av gällande ordning för ersättning till kommunerna för Skr.1989/90:68 mottagande av flyktingar m. m., som tidigare nämnts, är en av debärande tankama att stimulera kommunerna att satsa resurser på aktiva åtgärder somleder till att flyklingama snabbt skall kunna komma ut i arbetslivet. Detta fömtsätterell individinriktat arbetssätt med samverkan mellan arbetsförmedling ochkommunala myndigheter, i synnerhet kommunens flyktingmottagande, socialtjänstoch sfi-ansvariga organ samt arbetmark-nadens parter. Särskildaresurser har under /90 anslagits till arbetsmarknadspolitiskainsatser för flyktingar och andra invandrare. Av medelsramen om 72 milj. kr.får högst 50 milj. kr. användas till otraditionella åtgärder som underlättarför flyktingar och andra invandrare att snabbt komma ut i arbete. Tillgången påsådana extraordinära medel har lett till att en mängd olika projekt harstartats på skilda håll i landet. Flera av dem innebär att svenskstudier varvasmed arbete eller praktik. InomAMS pågår vidare ell intressant arbete med att bygga upp en s. k. kunskapsbank.Syftet med denna är atl underlätta för invandrare att få ett någorlunda adekvatarbete med hänsyn till utbildning och yrkeserfarenhet från hemlandet. Ikunskapsbanken, som är databaserad, noteras uppgifter om olika utländskautbildningars innehåll, liksom vilka typer av kompletteringar som eventuelltkan behövas för att anpassa den aktuella utbildningen till svenska yrkeskrav.Den främsta vinslen - både för invandraren och för samhället är allinvandraren kan ges bättre möjligheter att fortsätta i sitt tidigare yrkeeller i annat arbete där hans eller hennes tidigare yrkeserfarenheter kan kommatill nytta. Den2 presenterade regeringen ett åtgärdsprogram för att bl.a.underlätta flyktingars inträde på arbetsmarknaden. Regeringens åtgärderomfattade bl. a. en förstärkning av universitets- och högskoleämbetets (UHÄ:s)resurser för värdering av avslutade utländska högskoleutbildningar. Dessutombeslutades om en förstärkning om sex milj.kr. Vidare anslogs 50 milj.kr. för arbetsmarknadsåtgärder påorter som tar emot fler flyktingar än kommunens överenskommelse medinvandrarverket fömtsätter. Ianslutning till regeringsbeslutet överlade jag och arbetsmarknadsministemgemensamt med arbetsmarknadens parter i syfte atl få deras medverkan isträvandena att snabbare få ut flyklingama i arbetslivet. Dennordiska arbetsförmedlingsverksamheten har förstärkts, särskilt vad beträffarsamarbetet med . Möjligheten atl få ersättning för sökanderesor tillSverige har underlättat för norska arbetssökande att finna arbeten i Sverige.Motsvarande möjlighet har redan tidigare funnits för sökande från ochDanmark. Invandrare från de nordiska länderna möter sällan lika svåra problempå arbetsmarknaden i som de utomnordiska gmpperna drabbas av. Svenska för invandrare- sfi Skr. Engmndläggande fömtsättning för invandramas integrering i del svenska samhälletär att de kan få en god och effektiv undervisning i svenska. Det nuvarandesystemet med svenskundervisning för invandrare (sfi) trädde i krafl budgetåret1986/87 och har genomgått vissa förbättringar. a. har stalsbidragskonstmktionenändrats för att bättre än i inledningsskedet svara mot kommunemas skyldighetatt erbjuda undervisning i ett läge med ökande invandring. Sfi-systemethar granskats av () och (). Dämtöver har diskrimineringsombudsmannen (DO) lämnat synpunkter påverksamheten. Frågan om en ändring i det nuvarande sfi-systemet bereds inomregeringskansliet. Statsrådet , som inom regeringen svarar för sfi-frågoma,har i anslutning till sina förslag /statsbudget aviserat altförslag kommer att föreläggas om en reformering avsvenskundervisningen för invandrare. IRRV:s och SÖ:s utvärderingar framförs bl. a. förslag om en sammanslagning av gmnd-sfioch påbyggnads-sfi. Myndighetema förordar kommunall huvudmannaskap för densammanhållna utbildningen. Den s. k. tvåårsregdn, dvs. regeln om att kommunemasskyldighet atl erbjuda nya invandrare gmnd-sfi under det år de anländer tillSverige och ett kalenderår därefter, bör slopas och kommunemas skyldighet attanordna sfi utsträckas över . Möjligheten att anordna studier ocksåpå heltid bör enligt RRV komma ifråga. Generellt framhålls behov av större flexibilitet,individualisering och möjlighet till undervisning efter deltagarnas behov.Särskilt RRV betonar behovet av samordning av svenskundervisningen med övrigainsatser och samarbete mellan bl. a. kommunen och arbetsförmedlingen. /90 budgeteras nära 550 milj. kr. för undervisning i svenska förinvandrare, inkl. gmnd-sfi och timersättning samt påbyggnads-sfi inomstudieförbunden och AMU men exkl. kostnadema för sfi inom gmndvux. högkonjunktur som råder är del i hög grad bristen på bostädersom tvingar flyktingar med arbets- och uppehållstillstånd att bokvar på förläggningar. 1 vistades som tidigare nämntsca 7 000 flyktingar i förläggningar trots att de hade färdiga tillstånd. Isyfte att bidra lill en ökning av det kommunala flyktingmottagandet och en minskning av antalet personer med uppehållstillstånd på förlägg ningar har invandrarverket fr. o. m /89 fått möjligheter att försöksvis ge kommunema viss ersättning för kostnader för genomgångs- bosläder för flyktingar med uppehållstillstånd. och bover ket har i en gemensam skrift redovisat flera exempel på kommuner som genom tillfälliga bostadslösningar ökat sitt flyktingmottagande. de kunna följas i flerkommuner. arbetar kontinuerligt Skr. 1989/90:68 med attsöka påverka kommunala bostadsansvariga i den riktningen och med att söka nyalösningar på bristproblemen. Avsiktenär inte att tillfälliga lösningar skall bli permanenta. Målsättningen är altflyktingen får en permanent bostad. är det i ettså akut och ansträngt läge som råder nödvändigt att i en del fall ge avkallpå en mer normal boendestandard. Detstora antalet flyktingar med uppehållstillstånd som vistas på förläggning har,som nämnts tidigare, lett till att regeringen har beslutatom del åtgärdsprogram som syftar till att underiätta för kommunema att ta emotfler flyktingar. 1 anslutning till och som ett led i detta åtgärdsprogram togsflera kontakter från regeringens sida i syfte att indirekt söka påverkatillgången på bostäder. I samband med den tidigare nämnda överläggningen medföreträdare för arbetsmarknadens parter diskuterades också arbetsgivamasmöjligheter att bidra härtill. Vidarehar överläggningar hållits med de frivilligorganisalioner som ingår om möjligheterna att genom organisationernas medlemmarerbjuda inackordering och andra former av boende till flyktingar, i syfte allskapa utrymme för ett ökat flyktingmottagande i kommunema. Inomregeringskansliet görs en genomgång av möjlighetema att påkortare eller påverka utbudet av bostäder för flyktingar och andra bostadsbehövande. Itakt med att allt flera invandrare har blivit pensionärer har äldre invandraressärskilda problem kommit att uppmärksammas. Det är t. ex. väl känt att när enperson åldras finns en tendens att det sist inlärda språket glöms. Äldreinvandrare som vistas på en institution - eller anlitar hemtjänst ellerhemsjukvård kan då bli språkligt isolerade om det saknas tvåsprå-kig personaleller landsmän. Men även den främmande kulturbakgrund som många invandrare harställer ofta särskilda krav på personalen för att de äldre invandrama skall fåden vård och service de är berättigade till. Hithörande frågor behandlas i denäldreproposition som regeringen lade fram och som sedermera antogs avriksdagen. Föratt de enskilda kommunema ska kunna tillmötesgå de äldre invandramas särskildabehov krävs planering på många olika områden. arbetar med en"idéskrift" som beräknas vara klar och som bör kunnavara till stor hjälp för kommunerna vid denna planering. Någonhelt skarp gräns mellan begreppen flyktingbam och invandrarbarn går inte att dra. I detta sammanhang avses med invandrarbarn sådana barn som själva invandrat och är bosatta i eller här i födda barn till invandrare eller flyktingar. Närdet gäller invandrarbarn finns det, lika litet som när det gäller Skr.1989/90:68 flyktingbam, anledning att kategorisera dem som i generellt behov avstödåtgärder. I huvudsak klarar de flesta sig lika bra som svenska barn. Delfinns emellertid tecken på atl invandrarbam och -ungdomar i vissa avseendenhar svårare att anpassa sig till vuxensamhället med dess normer än vad andrahar. Del kan vara en orsak till att invandrarbam och -ungdomar synes varaöverrepresenterade inom den psykiatriska vården. Det går givetvis inte att genågra enkla förklaringar till detta. Det finns anledning att förmoda att detfinns ett nära samband med ungdomamas sociala situation. Dennyligen tillsatta ungdomsutredningen har givils särskilt i uppdrag att utredainvandrar- och flyktingungdomars situation och om så bedöms nödvändigt föreslå åtgärder som kan motverka att dessa ungdomar missgynnas, särskilt ifråga om utbildning, arbete, bosläder och fritidssysselsättning. Förnärvarande pågår en del arbete som i vissa delar rör invandrar- ochflyktingungdomars sociala situation. Det gäller för det första en särskild arbetsgmppinom som ser över frågan om unga lagöverträdare och vad somkan göras för att minska ungas brottslighet. Härvid berörs bl. a. invandramngdomar.Invandramngdomar kommer särskilt att uppmärksammas i gmppens arbete. För detandra gäller det den av regeringen tillsatta aktionsgmppen mot narkotika somhar i uppdrag bl. a. alt föreslå åtgärder mot narkotikamissbmk. Iårets budgetproposition har regeringen föreslagit att ytterligare två milj.kr.ställs lill förfogande för försöks- och utvecklingsverksamhetinom för bam och ungdomar vars föräldrar är flyktingar ellerinvandrare. budgetproposition har regeringen redovisat sin syn på flyktingbamenssituation på ett antal olika områden. Utgångspunkten var en rapport . Därframhölls att det är en given utgångspunkt atl det är de enskilda kommunema ochlandstingen som ansvarar för atl flyktingbam ges de stödinsatser de behöver. Omfattandeinsatser för flyktingbam med särskilda behov genomförs redan i ett stort antalkommuner och landsting. Detfaktum att många flyktingbarn har svåra upplevelser bakom sig medför inte attde generellt kategoriseras som i behov av särskild omvårdnad. Tonvikten isamhällets åtgärder måste ligga inom den förebyggande verksamheten i förskolan,skolan, fritidsverksamheten och inom bamhäl-sovården. En viktig princip bördärvid vara att stödåtgärdema så långt som möjligt integreras i ordinarieverksamhet inom samt hälso- och sjukvården. Imaj 1989 har invandrarverket redovisat vad som bör gälla för bam på utredningsslussar och på förläggningar. Redovisningen berör bl. a. bam omsorg, familjeverksamhel, föriäggningslokalemas kvalitet och hur bar- 58 nens situation skalluppmärksammas i tillslåndsärenden. 1989/90:68 bör kunnafungera som riktlinjer för berörd personal och kunna bidra till att bamsförhållanden ytterligare förbättras på slussar och förläggningar. Samtalmed bam som sker med hjälp av tolk ställer särskilda krav på såväl tolk somutredare och behandlingspersonal. Detta har invandrarverket särskilt behandlati sina återkommande överläggningar och konferenser om tolkning på olikanivåer. Invandrarverketarbetar också tillsammans med med att la fram allmänna råd om bampå förläggning och med att revidera meddelandeblad om barnutan vårdnadshavare. Detfinns tecken på att många invandrar- och flyktingbam är i stort behov avpsykiatrisk vård. har det visat sig att personalen ibland saknarnödvändig kunskap om de för oss ofta mycket främmande kulturer som många avdessa bam kommer från. Sådan kunskap är viktig för alt man ska kunna närma sig bamenpå etl riktigt sätt och vinna deras och deras föräldrars förtroende. Men detrör sig ofta också om att man saknar metoder att behandla patienter från enfrämmande kultursfär. Svensk psykiatri har ibland sin begränsning till svenskaförhållanden. Det finns etl behov av utvecklingsarbete på området. Invandrarverkethar därför givit bidrag till vissa landsting för försöksverksamhet på detta område.En fömtsättning för bidrag har varit att landslingen utfäst sig att efterförsöksperiodens slut integrera verksamheten i den ordinarie verksamheten. Ioktober 1989 arrangerade invandrarverket och en konferens där erfarenhetemafrån ett antal projekt redovisades. Förasylsökande, särskilt flyktingbam är det givetvis viktigt att förkortahandläggningstiden i tillståndsärenden. De förändringar i utlänningslagen ochden omorganisation av invandrarverket som genomfördes har lagt gmndentill en sådan förkortning av handläggningstiden. Den kraftigt ökadeinströmningen av asylsökande har visserligen lett tillatt förkortningen ännu inte har kunnat märkas fullt ut. Arbetetför flykting-och invandrarbam inom , bamomsor-gen ochprimärvården fortsätter bl. a. genom metodutveckling eller utvecklings- ochförsöksverksamhet med stöd av statliga medel. Invandrarverketoch fortsätter sitt arbete med att ge berörd personalutbildning och fortbildning. 1sammanhanget måste också nämnas det stora arbete som många frivilligorganisationerutför för flyktingbam. Som exempel kan nämnas Rädda bamens uppföljning av entidigare rapport om ensamma flyktingbam och den konferens som arrangerade inom ramen för European Consuhation on Refugees and Exiles. Inovember 1989 genomfördes en konferens om flyktingbamens situation.Konferensen hölls inom ramen för , där företrädare förmyndigheter, organisationer och riksdagspartiema ingår. Regeringen har vidaregivit i uppdrag att följa utvecklingen av det psykiska ochfysiska hälsotillståndet hos flyktingbam och -ungdomar i Sverigeoch atl särskilt redovisa denna för regeringen Skr.1989/90:68 1990. Betänkandet(SOU 1989:13 och 14) Mångfald mot enfald presenterades av denkommission mot rasism och främlingsfientlighet som tillsattes år 1987.Kommissionens förslag rör bl.a. förbud mot rasistiska organisationer,lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet, insatser för bättreetniska relationer inom skolan och stöd till folkrörelsemas arbete inom dettaområde. Betänkandet Mångfald mot enfald har varit föremål fören omfattande remissbehandling. Ifebmari 1989 tillkallade regeringen en särskild utredare för att göra en utvärderingav verksamheten hos ombudsmannen och diskriminering.Utredaren lämnade sitt betänkande (SOU 1989:57) DO och . Utredningen ansåg allDO uträttar ett värdefullt arbete och föreslår bl. a. att myndighetens resurserförstärks. Kommissionensrapport och DO-utvärderingen ligger som gmnd för den särproposition somregeringen avser att förelägga i febmari 1990. Undersin verksamhetsperiod disponerade kommissionen 12 milj. kr.