prop · GD0347 · 1989-12-31 00:00:00 — Därförföreslogs en definition av ullrycket "uppburits härifrån" som syftadetill att bättre anpassa till dubbelbeskattningsavtalensbestämmelser om fördelning av beskattningsrätten. Förslaget innebar dock enutvidgning i förhållande till avtalens bestämmelser. Denna utvidgningkritiserades av ett par remissinstanser. Utredningen fick därför itilläggsdirektiv (Dir. 1982:16) i uppdrag att överväga om vissa justeringar ide föreslagna bestämmelsema kunde vara motiverade. Artikel15 punkt I i OECDs modell för dubbelbeskattningsavtal beträffande inkomst ochförmögenhet reglerar beskattningsrätten till lön och annan liknande ersättningpå gmnd av anställning i enskild tjänst. Enligt denna artikel får den stat ivilken verksamheten utövas beskatta inkomsten. Undantag från denna regel hardock gjorts i punkt 2 av samma artikel för kortvarig anställning utomlands föratt underlätta den internationella rörligheten av personal. För atlersättningen skall undantas från beskattning i verksamhetsstaten krävs att trevillkor skall vara uppfyllda. Den skattskyldige får vistas i verksamhetslandetunder tidrymd eller tidrymder som sammanlagt inte överstiger underbeskattningsåret. Vidare får arbetsgivare som betalar ersättningen inte hahemvist i verksamhetslandet. Ersättningen får inte heller belasta ett fastdriftställe eller en fast anordning som arbetsgivaren har i verksamhetslandet.Denna artikel finns i någon form med i så gott som samtligadubbelbeskattningsavtal som har ingått. Gällandebestämmelse om beskattning av i utlandet bosatt person för lön eller liknandeersättning på gmnd av anställning i enskild tjänst i har upplevts som svårtillämpadmed hänsyn till villkoret att inkomsten skall ha "uppburitshärifrån". Uttrycket "uppburits härifrån" har inte definierats iförarbetena. Några vägledande avgöranden finns inte heller. Innebörden avuttrycket är därför oklar. En fråga har varit om det förhållandet attersättningen erhålls från utlandet skulle hindra svensk beskattning även i detfall att kostnaden belastar ett fast driftställe beläget i . Besvarasdenna fråga jakande leder bestämmelsen i det angivna fallet till totalskattefrihet i fråga om ersättning till person som utsänts från ett land medvilket har ingått dubbelbeskattningsavtal och vilket land tillämparundantagandemetoden för att undanröja dubbelbeskattning. Även i andra fall kanbestämmelsen leda till total skattefrihet i fråga om ersättning till sådanperson. Splittras vistelsen i upp på flera perioder som tillsammansöverstiger skall ersättningen enligt dubbelbeskattningsavtaletbeskattas endast i eftersom vistelsen i överstiger 183 dagar.Om vistelsen därvid inte omfattar en sammanhängande period om minst sex månaderär personen i fråga inskränkt skattskyldig. Beskattning kan således inte helleri detta fall ske i . Denav utredningen gjorda genomgången av utländsk lagstiftning visar att inkomst avenskild tjänst allmänt beskattas i den stat där arbetet utförts. Denna principhar också som nämnts ovan kommit till uttryck i artikel 15 i OECDs modellavlalsom avser enskild tjänst. Jaganser att nödvändig internationell anpassning skulle uppnås om svensk inlem lagstiftning utgick från denna regel. Därmed bringas de in- 21 ternareglema i överensstämmelse med dubbelbeskattningsavtalens regler vilket innebäratt den beskattningsrätt som tillagts i dubbelbeskattningsavtalen kanutnyttjas. Mitt förslag är således att regeln ändras så att i utlandet bosattfysisk person beskattas här för lön eller ersättning förarbete utfört i Sverigeoavsett varifrån lönen eller ersättningen uppburits. Det är dock även i dagmotiverat att undanta utsänd personal från tillämpningen av denna regel. Jagavser därmed personer som sänts hit av sin utländske arbetsgivare för ettkorttidsuppdrag t.ex. i samband med leverans av en maskin. Jag föreslår därföratt det allmänna undantaget från beskattning i verksamhetslandet s;om föreskrivsi artikel 15 punkt 2 i OECDs modellavtal införs i KL och SIL. Vistelsen iSverige får avse . Med hänsyn tillatt den som stadigvarande vistas i likställs med i bosattperson enligt punkt 1 anvisningarna till 53 § KL skulle, om OECD-moddlenslydelse "under beskattningsåret" i stället valdes,bestämmelsen kunna komma i konflikt med de svenska intema bosättningsreglemaoch reglerna om oinskränkt skattskyldighet. Vid bedömningen av omvistelsen varat "under tidrymd eller tidrymder som sammanlagt inteöverstiger " blir del antal dagar som den skattskyldige faktisktvistas i avgörande. Även del av dag beaktas därvid. Således inräknas ivistelsen såväl ankomst- som avresedagen. Jagavstår med hänsyn till den begränsade räckvidd en sådan regel skulle få frånatt föreslå en s. k. "subject to tax"-regel. Jag föreslår inte hellernågon särskild bestämmelse i fråga om uthyrning av arbetskraft. Kan detkonstateras att del är uppdragsgivairen som är den egentlige arbetsgivaren fårde föreslagna reglerna tillämpas utifrån dessa fömtsättningar. 4 Styrelsearvoden som betalas av svenskt företag tillperson bosatt i utlandet Mitt förslag: Slyrdsearvodenoch annan liknande ersättning som person bosatt i utlandet uppbär i egenskap avmedlem i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller annansvensk juridisk person skall beskattas här. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Utredningens förslag lill beskattning av styrelsearvoden har fått ett positivtmottagande av samtliga remissinstanser. Skälen för mitt förslag:Beskattning av styrelsearvoden och liknande ersättning som utbetalas frånsvenska företag till person bosatt i utlandet är inte särskilt reglerat i KLutan den bestämmelse som gäller för övriga ersättningar på grund av uppdrag ienskild tjänst tillämpas. 1 dessa fall råder det ingen tvekan om att ersättningenuppburits härifrån. Däremot har det varit svårare att avgöra om verksamhetenutövats här. Detta villkor har i praxis tolkats så alt beskattning skett endastdå ledamoten faktiskt bevistat sammanträdei . Har endast hälften av sammanträdena bevistats har endast hälften avarvodet beskattats här. Artikel 16 i OECDsmodellavtal ger beskattningsrätten till källstaten, dvs. det utbetalandebolagets hemviststat. Detta motiveras i kommentaren till nämnda artikel med att"eftersom det ibland kan vara svårt alt fastställa var arbetet harutförts anses arbetet enligt bestämmdsen ha utförts i bolagetshemviststat". Jag föreslår att en regelmotsvarande OECD-moddlens artikel 16 tas in i 53 § 1 mom. a KL. Detta innebäratt styrelsearvoden från svenska bolag alltid blir skattepliktiga i Sverigeoavsett om ledamoten kommer hit till sammanträdet. En sådan bestämmelse innebäratt fullt ut kan utnyttja den beskattningsrätt som erhålls genomdubbelbeskattningsavtalen som hanteringen hos skattemyndigheternaförenklas genom att man slipper utreda om ledamoten närvarit vid sammanträdenaeller ej. Den föreslagna bestämmelsen omfattar dock inte ersättningar som utgårpå gmnd av ledamotens eventuella övriga funktioner i bolaget. För att beskattningskall kunna ske av sådana ersättningar krävs att verksamheten faktiskt utövatsi . 5 Omkostnadsavdrag för utländsk skatt Mitt förslag: Rättentill omkostnadsavdrag utsträcks till samtliga de fall då den skattskyldige ärberättigad till avräkning av utländsk skatt enligt intern rätt ellerdubbelbeskattningsavtal. Utredningensförslag: Överensstämmer i stort sett med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillstyrker. Vissa remissinstanser har dock haftsynpunkter på förslagets utformning. Skälenför mitt förslag: Bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt finns i punkt 4av anvisningarna till 20 § KL. Avdrag medges för utländsk såväl preliminär somslutlig skatt under fömtsättning att skatten utgör omkostnad i förvärvskälla. Avdragsrätten är begränsadtill i oinskränkt skattskyldig fysisk person och inländsk juridiskperson. Avdrag medges inte för skatt som omfattas av dubbelbeskattningsavtalvare sig dubbelbeskattningen undanröjs med tillämpning av undantagande- eller avräkningsmetoden.Såsom bestämmelserna har utformats fordras inte att dubbelbeskattningen helt undanröjsför att avdrag skall vägras. Bestämmelsen infördes år1951 och har sedan ändrats för atl tydligare än dittills markera attdubbelbeskattningsavtalen och rätten till avdrag för utländsk skatt utgjordetvå olika metoder atl motverka dubbelbeskattning. 1 svensk intern rätt finnsnumera avräkningsregler som nästan helt har samordnats med avräkningsreglerna idubbelbeskattningsavtalen. När fråga är om utländsk skatt som eriagts i icke-avtalslandär således såväl bestämmelserna om avdragsåsom omkostnad som de interna avräknings- Prop. 1989/90:47 reglernatillämpliga. Dock skall den lättnad i beskattningen som erhållits genom omkostnadsavdragelbeaktas vid avräkningen. sådant tillvägagångssätt är emellertid utesluteti det fall dubbelbeskattningsavtal föreligger. Eftersomdel inte bör föreligga någon skillnad i fall då dubbelbeskattning undanröjsmed stod av avtal eller med stöd av interna regler föreslår jag att sammaregler i fråga om möjligheten till omkostnadsavdrag för utländsk skatt skallgälla vare sig avräkning medges med tillämpning av interna regler ellerdubbelbeskattningsavtal. 1enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill 1. lag om ändring i kommunalskaltdagen(1928:370), 2. lagom ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring ikupongskattelagen (1970:624). Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lagom ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring i kupongskattelagen(1970:624). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Utredningens sammanfattning av betänkandet Prop. Bilaga 1 Skatteavräkningssakkunnigasurspmngliga uppdrag omfattar en översyn avde interna reglerna om avräkning av utländsk skatt och därmed sammanhängandeskattefrågor med internationell anknytning. Genom till-läggsdirektiv vidgadesuppdraget till att omfatta en översyn även av vissa andra bestämmelser på den intemationellaskatterättens område. Olika delar av uppdraget har tidigare redovisats isärskilda ddbetänkanden. I betänkandet (Ds B 1982:5) Avräkning av utländskskatt behandlades de interna avräkningsreglema på området. I ett andradelbetänkande (Ds Fi 1984:25) Underskott vid joint venture- och annanverksamhet i utlandet, m.m. behandlades främst beskallningsreglema för direktägdarörelser i utlandet. Vidare behandlades ett par speciella problem, som rörde beskattningenav löntagare, som bor i och arbetar i ett annat nordiskt land.Utredningen föreslog också vissa förtydliganden och kompletteringar av de intemaavräkningsreglerna. Idetta slutbetänkande redovisas de återstående delarna av utredningsuppdraget.De frågor som behandlas är främst de olika metoder, som finns för undvikande avdubbelbeskattning, samt beskattningen av i ej bosatt fysisk person somvarit verksam här på gmnd av anställning eller uppdrag i enskild tjänst.Dessutom lämnar skatteavräkningssakkunniga förslag till en definition avbegreppet "utländskt bolag". Betänkandetär disponerat på följande sätt. I kapitel 1 redogörs för utredningens tidigareförslag och vad som blev resultatet av dessa förslag. 1 ett särskilt avsnittredovisas andra lagändringar som skett på området och som i vissa fall berörtutredningsuppdraget. Ikapitel 2 lämnas en redogörelse för olika metoder för undvikande avdubbelbeskattning. Det viktigaste instmmentet för att undvika dubbelbeskattningär avtal med andra stater. Kapitlet inleds därför med en beskrivning av hurarbetet med att ingå dubbelbeskattningsavtal utvecklats såväl internationellt(2.1.1) som i (2.1.2). Delta avsnitt avslutas med en redogörelse förhur det framtida arbetet på området ter sig. Därefter följer i avsnitt2.2 en jämförelse med sifferexempel av de båda huvudmetoderna (exempt medprogressionsuppräkning; vanlig avräkning), som huvudsakligen används i modernaavtal. Av jämförelsen framgår att båda huvudmetoderna har såväl nackdelar somfördelar. En viktig slutsats är att om likställighet skall uppnås i verksamhelslandetbör exemptmetoden användas. I det följande avsnittet (2.3) behandlasberäkningen av det s.k. spärrbeloppet. Utredningen konstaterar alt eftersom dens. k. overall-principen införts vid avräkningen av utländsk skatttillämpningen av spärrbeloppet minskal i betydelse. Med hänsyn till detta och tillatt en annan beräkning av spärrbeloppet skulle medföra ett administrativt merarbeteföreslår utredningen inte någon ändring. Vad beträffar förhållandet mellan avräkningsreglemai intern rätt och dubbelbeskattningsavtalen konstaterar utredningen (2.4) attdet numera finns stor överensstämmelse mellan reglerna i avräkningslagen ochdubbelbeskattningsavtalen. Avdragför utländsk skatt såsom omkostnad är ännu en annan metod att motverka dubbelbeskattning. Reglerna om omkostnadsavdrag för ut- 25 ländsk skatt behandlas iavsnitt 2.5. Enligt nu gällande bestämmelser Prop. 1989/90:47 medges avdrag förerlagd utländsk skatt - preliminär eller slutlig - under Bilaga 1 fömtsättningatt skatten kan betraktas som omkostnad i förvärvskälla. 1 en särskildbestämmelse i nu gällande regelsystem stadgas att om dubbelbeskattning av vissintäkt kan undanröjas eller lindras på gmnd av överenskommelse med utländskstat får avdrag inte åtnjutas för skatt som omfattas av överenskommelsen ochbelöper på intäkten. Detta innebär att även om dubbelbeskattning endast kanlindras genom ett avtal så är detta tillräckligt för att inte medge avdrag vidtaxeringen i för den utländska skatten. 1 vissa fall kan det därför förden skatlskyldige vara mera fördelaktigt med ett avtalslöst tillstånd. Skatteavräkningssakkunnigaföreslår att reglema om omkostnadsavdrag ändras på så sätt att avdrag förutländsk skatt som omkostnad skall även medges i de fall där den skattskyldigeenligt avtal är berättigad till avräkning av utländsk skall. Vidare föreslåsatt en regel införs som föreskriver skyldighet för den som är bokföringsskyldigatt vid yrkande om avräkning av utländsk skatt visa att omkostnadsavdrag inteerhållits tidigare. Kapitel3 behandlar frågan om beskattningen av i ej bosatt fysisk person somvarit verksam här på gmnd av anställning eller uppdrag i enskild tjänst. Enligtnuvarande intema regler fordras för beskattningen i dels atl inkomstenuppburils härifrån dels att den förvärvats genom verksamhet här i riket.Kriteriet "uppburits härifrån" har vållat bekymmer. Del har hävdatsalt bestämmelsen förhindrar beskattning i vissa fall, där beskattningsrättföreligger enligt motsvarande bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal.Utredningen föreslår en ändring av bestämmelsen, som innebär en anpassning tillreglema om beskattning av enskild tjänst i artikel 15 i modellavlal.Fysisk person, som ej varit bosatt i , föreslås i fortsättningen intebli skattskyldig här för avlöning eller annan därmed jämförlig föiTnån, somutgått av anställning eller uppdrag i enskild tjänst, om samtliga följande tre fömtsättningarär uppfyllda: a) mottagaren av inkomsten får inte ha vislats här under tid somöverstiger och b) ersättningen betalatsav arbetsgivare, som inte har hemvist här, eller på dennes vägnar samt c)ersättningen inte belastat fast driftställe, som arbetsgivaren har här. Tvåundantag från regeln föreslås nämligen dels då fråga är om uthyrning avarbetskraft och dels då arbetsersättningen är undantagen från beskattning ihemviststaten. Dessa undantag har också gjorts i det nordiskadubbelbeskattningsavtalet. Frågaom beskattning av styrelsearvoden, som uppbärs av person som är bosattutomlands, behandlas i avsnitt 3.9. Här föreslås också en anpassning till , så alt kan utnyttja sin rätt enligt dubbelbeskattningsavtalenatt beskatta sådana arvoden. Det föreslagna stadgandet ger som källstaten generell beskattningsrätt till styrelsearvoden som betalas ut härifrån. Endefinition av begreppet "utländskt bolag" föreslås i kapitel 4. Dethar från olika håll gjorts gällande att frånvaron av en sådan definition utgör ell betydande hinder i affärsförbindelserna med utlandet eftersom de skatte- 26 mässiga konsekvenserna avverksamhet i form av bolag i utlandet inte Prop. 1989/90:47 alltid klart kan överblickas som läget är . Skatteavräkningssakkunnigatar i kapitel 4 också upp frågan om de speciella problem, som kan uppkomma förbanker, som erhåller ränta från utlandet. Även beskattningen i avfastigheter i utlandet berörs i ett särskilt avsnitt. I dessa båda frågorlägger utredningen emellertid inte fram några förslag, då de förhållanden somföranlett frågeställningarna ändrats. UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Pop 1989/90:47 Bilaga 2 1 Förslag till Lag om ändring i ;5kattelagen( 1928:370) Härigenomföreskrivs i fråga orn kommunalskattelagen (1928:370) att 53 § 1 och 2 mom.,punkt 4 av anvisningarna till 20 §, punkt 5 av anvisningama lill 38 § samtpunkterna 2 och 10 av anvisningarna till 53 § skall ha nedan angivna lydelse. Skyldighet att eriägga skatt för inkomst åligger så framt ej annat föreskrivesi denna lag eller i särskilda bestämmelser, meddelade på gmnd av överenskommelseeller beslut, varom i 72 och 73 §§ sägs: a)fysisk person: förtid, under vilken han varit här i riket bosatt: förall inkomst, som förvärvats inom eller utom riket; samt förtid, under vilken han ej varit här i riket bosatt: förinkomst av här belägen fastig;het; förinkomst av rörelse, som här bedrivits från fast driftställe; föravlöning eller annan därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning elleruppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; föravlöning eller annan därmed för avlöning eller annan därmed jämförlig förmån, som utgått av an- jämförlig förmån, som utgått av an nan anställning eller annat upp- nan anställning eller annat upp drag, i den mån inkomsten uppbu- drag, i den mån inkomsten förvär- rits härifrån och förvärvats genom vals genom verksamhet här i riket; verksamhet här i riket; förpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del beloppetöverstiger och för annan ersättning enligt nämnda lag; förpension på gmnd av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svenskkommun; förbelopp, som utgår på gmnd av annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring,om försäkringen meddelats i här i riket bedriven försäkringsrörelse; förersättning enligt lagen (19;j4:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vidsjukdom eller olycksfall i arbete eller på gmnd av militärtjänstgöring eller ifall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän; fördagpenning från erkänd arbetslöshetskassa enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd; förtimstudiestöd och inkomstbidrag enligt studiestödslagen (1973:349); förstyrelsearvode och annan liknande ersättning som uppbärs i egenskap av medlemi styrelse eller annat liknande organ i svenskt ak- tiebolageller annan svensk juridisk person: förannan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst avtjänst; föråterfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter,för restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter i den mån avdrag har medgettsför avgifterna samt för avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3 ochsom satts ned genom ändrad debitering i den mån avdrag har medgetts föravgifterna; förvinst vid icke yrkesmässig avyttring av fastighet här i riket eller rörelse sombedrivits från fast driftställe här i riket eller tillbehör till sådan fasligheteller rörelse och av egendom som avses i 35 § 3 a mom. och som innefattarnyttjanderätt till ett hus eller del av etl hus här i riket; samt förvinst vid icke yrkesmässig avyttring dels av aktier och andelar i sådanasvenska företag som avses i punkt 4 a av anvisningarna till 41 §, dels avkonvertibla skuldebrev som utgivits av svenska aktiebolag och dels av sådana avsvenska aktiebolag utfästa optionsrätter som avses i 35 § 3 mom. förstastycket, om överlåtaren under de tio kalenderår somnärmast föregått det år då avyttringen skedde haft sitt egentliga bo ochhemvist här i riket eller stadigvarande vistats här; b)dödsbo: förall inkomst som förvärvats inom eller ulom riket. 1989/90:47 Bilaga 2 Inkomst hos vanligahandelsbolag, kommanditbolag, enkla bolag, rederier och juridiska personer, somenligt författning eller på därmed jämföriigt sätt bildats för att förvaltaannan samfällighet än sådan som har taxerats såsom särskild taxeringsenhet ochavser marksamfällighet eller regleringssamfällighet, hänförs till de särskildadelägarnas inkomst med belopp, som för en var motsvarar hans andel av bolagets,rederiets eller samfallighetens inkomst. Delägare i s.k. gmvbolag taxeras förden inkomst han åtnjutit av bolagets verksamhet. Inkomst hos vanligahandelsbolag, kommanditbolag, enkla bolag, rederier och juridiska personer, somenligt författning eller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvaltaannan samfällighet än sådan som har taxerats såsom särskild taxeringsenhet ochavser marksamfällighet eller regleringssamfällighet, hänförs till de särskildadelägarnas inkomst med belopp, som för en var motsvarar hans andel av bolagets,rederiets eller samfallighetens inkomst. Motsvarande gäller inkomst hos utländskjuridisk person som inte är utländskt bolag och inte heder skall likställas medsådant bolag. Delägare i s. k. gmvbolag taxeras för den inkomst han åtnjutitav bolagets verksamhet. - Senaste lydelse 1986:1113. 'För erlagd utländsk skatt mcdgives avdrag, oavsett om skatten är att anse såsompreliminär eller slutlig, under fömtsättning att skatten enligt vad nedan sägsutgör omkostnad i förvärvskälla, varom i 18 § förmäles. Utländsk speciell skatt, hänförliglill förvärvskälla som sagts, utgör omkostnad i densamma. Allmän skatt till utländskstat betraktas såsom omkostnad, om och i den mån skatten hänför sig till intäktav sådant slag, som är skattepliktigt i den utländska staten på gmnd av att denförvärvskälla från vilken intäkten härflyter anses där lokaliserad, samlintäkten åtnjutes av fysisk person under tid då han är bosatt i ellerav inländsk juridisk person. Med skatt till utländsk stat likställes skatt tillutländsk delstat, provins eller kommun; med inkomstskall likställes skatt åförmögenhet, vartill intäkt som ovan sagts hänför sig, dock ej sådan skatt åförmögenhet som huvudsakligen har karaktär av engångsskatt. 1989/90:47 Bilaga 2 Om på grund avöverenskommelse med utländsk stat dubbelbeskattning av viss intäkt kanundanröjas eller lindras, får avdrag icke åtnjutas för skatt, som omfattas avöverenskommelsen och belöper på intäkten. Avser överenskommelsen t.ex. endaststatliga inkomstskatter mcdgives således icke avdrag för den utländskastadiga skatten i vad den belöper på intäkten. Däremot mcdgives i detta Jällavdrag för utländsk skatt på intäkten. Rätt till avdrag förutländsk skatt föreligger dock inte om den intäkt som beskattats i denutländska staten inte medtagits vid taxeringen här i riket. Om enligtdubbelbeskattningsavtal inkomst skad undantas från beskattning men medtas vid taxeringen(alternativ exempt) JÖreligger inte heller rätt tid avdrag JÖr utländsk skattsom utgått på inkomsten. Medutländskt bolag avses i denna lag utländsk juridisk person som enligtskattelagstiftningen i den stat där subjektet är bildat är föremål Jörbeskattning, som är likartad den .som svenska aktiebolag är underkastade enligtlagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Med utländskt bolag skall i denna laglikställas utländsk stat samt utländsk menighet och försäkringsan-stall. Vad som gäller om utddningfrånutländskt bolag skad även tillämpas på utdelning från annan här i riket ickehemmahörande juridisk person. Dödsbo efter person, som vid sitt frånfälle intevarit bosatt eller