prop · GD0362 · 1989-12-31 00:00:00 — Äldre föreskrifter i 3 kap. 7§ skall fortfarandegälla i fråga om sjukpenning som avser tid före ikraftträdandet. Äldre föreskrift i 3 kap. 9§ skall fortfarandegälla om det vid ikraftträdandet är kvar till den beräknadelidpunkten för barnets födelse. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring ' ' Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring' delsatt 3 kap. 5 § skall ha följande lydelse, delsalt det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 5 d §, av följande lydelse. 5§ Vid sjukdom som efter samord- Vid sjukdom som efter samord ningstidens slut sätter ned den för- ningstidens slut sätter ned den för säkrades förmåga all skaffa sig in- säkrades förmåga att skaffa sig in komst genom arbete med minst komst genom arbete med minsl en hälften utgår sjukpenning från ar- ftärdedd utges sjukpenning från ar betsskadeförsäkringen, belsskadeförsäkringen. Saknar den försäkrade förmåga Saknar den försäkrade förmåga att skaffa sig inkomst, utges hel att skaffa sig inkomst, utges hel sjukpenning. I annal fall utges halv sjukpenning. Om denna förmåga sjukpenning. inte saknas hed men är nedsatt med minsttre ftärdeddar utges treftärdedds sjukpenning. Är förmågan nedsatt i mindregrad men med minst hälften utges halv sjukpenning. I annat fall utges enftärdeddssjukpenning. Ominte annat följer av 5 a-5 c§§ utgör hel sjukpenning för dag en trehundrasextiofemtedelav den försäkrades sjukpenningunderiag enligt 6§. Sjukpenningen avmndas tillnärmaste hela krontal. När sjukpenning skall utges till den försäkrade försådan tid, för vilken denne har erhållit sjukpenning enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring, får sjukpenningen dock beräknas till det sammanlagda beloppsom har betalats ul ökat med en niondel. Det sålunda beräknadebeloppet avmndas till närmaste hela krontal. Somsjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbmlen följd lider avsjukdom som avses i första stycket. Föreskrifterna i 3 kap. 7a§lagen (1962:381) om allmän försäkringtillämpas även i fråga om sjukpenning enligt denna lag. Dennalag träder i kraft den 1 j uli 1990. i 3 kap. 5§ skall fortfarande gälla i fråga om sjukpenning som avser tid före ikrafllrädandet. 'Lagen omtryckt 1977:264. Senaste lydelse 1988:1538. 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt ' Härigenomföreskrivs att 13 § lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd skall haföljande lyddse. I3§ Den som avses i 1 § första stycket Den som avses i I § första stycket 1 har rätt till särskild sjukpenning, 1 har rätt till särskild sjukpenning, om han under gmndutbildning el- om han under gmndutbildning el ler därtill anslutande ler därtill anslutande repetilionsulbildning har ådragit repetitionsulbildning har ådragit sig sjukdom som efter skyddstidens sig sjukdom söm efter skyddstidens slut sätter ned hans förmåga att slut sätter ned hans förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete skaffa sig inkomst genom arbete med minst hälften och sjukdomen med minsl en ftärdedd och sjukdo- ej berättigar till annan ersättning men inte ger rätt till annan ersätt- enligl denna lag. Detta gäller även ning enligt denna lag. Detta gäller vid sjukdom som har ådragits un- även vid sjukdom som har ådragits der ulryckningsmånaden eller må- under ulryckningsmånaden eller nåden efter denna. månaden efter denna. Särskildsjukpenning beräknas på ersättningsunderiag som sägs i 4 kap. 10§ andra stycketlagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Ärden som har rätt till särskild Om den som har rätt till särskild sjukpenning berättigad sjukpenning har rätt tillsjukpenning enligt 3 kap. lagen till sjukpenning enligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmänförsäkring, (1962:381) om allmän försäkring, utgården särskilda sjukpenningen utges den särskilda sjukpenningen endast i den mån den ärhögre. endast i den mån den är högre. Dennalag träder i kraft . skall fortfarande gälla i fråga om särskild sjukpen ning som avser tid före ikraftträdandet. 3 1989/90. I sami Nr 62 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till ®'' ' Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare skall haföljande lydelse. 5§ Hel smillbärarpenning utges till Hel smillbärarpenning utges till en smittbärare som måste avstå en smittbärare som måste avstå helt från förvärvsarbete. Halv helt från förvärvsarbete. En ftärde- smittbärarpenning utges till en dels, halv eller tre ftärdedels smitt- smittbärare som arbetar högst hälf- bärarpenning utges till en smittbä- len av den tid han annars skulle ha rare som arbetar högst tre ftärde- arbetat. delar, hälften respektive en ftärdedd avden tid han annars skulle ha arbetat. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter skall fortfarande gälla i frågaom smillbärarpenning som avser tid före ikraftträdandet. 6 Förslag till Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) ' Härigenomföreskrivs att 19 § kommunalskaltdagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Tillskattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vadsom vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vad som förvärvats genomarv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva; vinstvid icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andra fall än som avses i 35§3-4 mom.; vinsti svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på här i riket utfärdadepremieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vidvinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår till högst ; ersättning,som på gmnd av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243)om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallitden försäkrade, om icke ersättningen gmndas på förvärvsinkomst av 6000 kronoreller högre belopp för år eller utgör föräldrapenning, så ock sådan ersättningenligt annan lag eller särskild författning, som utgått annoriedes än på gmndav sjukförsäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbeteeller under militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersätl-ning tillsjömän om icke ersättningen gmndas på förvärvsinkomst av ellerhögre belopp för år, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfalltillfallit någon på gmnd av annan försäkring, som icke tagits i samband medtjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pensioneller i form av livränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1eller 2 mom., så ock ersättning som utgår på gmnd av trafikförsäkring eller,med nedan angivet undantag, annan ansvarighetsförsäkring eller på gmnd avskadeståndsförsäkring och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur; ersättningpå gmnd av ansvarighetsförsäkring enligt gmnder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den delersättningen utgår under de första trettio dagama av den tid den skadade är arbetsoförmögenoch beräknas så att ersättningen uppgår för insjuknandedagen till högst 30kronor och för övriga dagar till högst för dag; belopp,som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på gmndav kapitalförsäkring; försäkringsersättningeller annan ersättning för skada på egendom, dock atl skatteplikt föreliggerdels i den mån ersättningen avser driftbyggnad på jordbmksfastighei, byggnad påfastighet som avses i 24§ 1 mom., byggnad som är avsedd för användning iägarens rörelse eller sådan del av värdet av markanläggning som får dras avgenom årliga värdeminskningsavdrag, dels i den mån köpeskilling, som skulle hainflutit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade såhs, hadevarit att hänföra till intäkt av fastighet eller av rörelse och dels i den månersättningen eljest motsvarar 'Senaste lydelse 1988:1530. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:62 Bilaga1:1 skattepliktig intäkt av eller avdragsgill omkostnad för fastighet ellerrörelse; vinstandel,återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på gmnd av annanpersonförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkringsom lagils i samband med tjänst, samt vinstandel, som utgått på gmnd avskadeförsäkring, och premieåterbetalning på gmnd av skadeförsäkring, för vilkenrätt till avdrag för premie icke förelegal; ersättningjämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningen gmndaspå förvärvsinkomst av eller högre belopp för år; periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som icke utgör vederlag vidavyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 av anvisningamatill 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; stipendiumsom är avsett för mottagarens utbildning och inte utgör ersättning för arbetesom har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning; studiestödenligt 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349), intematbi-drag, studielånoch resekostnadsersättning enligt 6 och 7 kap. samma lag saml sådant särskiltbidrag vilket enligt av regeringen eller statlig myndighet meddeladebestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem ifråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav den bidragsberättigadeicke göra avdrag för kostnader som avsetts skola bestridas med bidrag avförevarande slag; allmäntbambidrag och förlängt bambidrag; löneller annan gottgörelse, för vilken skall erläggas skall enligt lagen (1958:295)om sjömansskatt; kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättningenligt 9 handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3§§ lagen om allmän kap. 2 och 3§§ lagen om allmän försäkring, sådan del av vårdbidrag försäkring, sådan del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag som utgör ersättning för merkost- som utgör ersättning för merkost nader samt hemsjukvårdsbidrag nåder, ersättning för merutgifter för och hemvårdsbidrag, som utgår av resor enligt 3 kap. 7 a§ samma lag kommunala eller landstingskom- eller enligt 3 kap. 5 d§ lagen om munala medel till den vårdbe- arbetsskadeförsäkring eller 10 § hövande; lagen om statligt personskadeskydd samlhemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag, som utgår av kommunala ellerlandstingskommunala medel lill den vårdbe-hövande; kommunallbostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustmtillägg och kommunallbostadstillägg till folkpension; kommunaltbostadstillägg till handikappade; bostadsbidragsom avses i lagen (1988:786) om bostadsbidrag; bidragenligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn; ersättningsom fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel till den som -utan att del skett yrkesmässigt - inställt sig inför Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. domstol eller annanmyndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente ellerersättning för tidsspillan; sådangottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från personalstiftelseur medel, för vilka avdrag icke medgivils vid taxering, vid första tillfälledylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelsesom arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ejägt andra medel för att lämna gottgördsen än sådana för vilka avdrag ickeåtnjutits vid avsättning till stiftelsen; intäkterav försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som denskattskyldige själv plockat lill den del intäktema under ett beskattningsårinte överstiger , såvida intäkterna inte kan hänföras till rörelsesom den skattskyldige driver eller utgör lön eller liknande förmån; räntaenligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 69 § I och 2 mom., 69a § tredje stycket eller 75 a § fjärde stycket uppbördslagen (1953:272), 36 § 3mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt, 22 § tullagen (1973:670), 20§ lagen(1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, 5 kap. 13§ lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter,40§ lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 24 § lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 32 och 34 §§tullagen (1987:1065); räntasom enligt bestämmelsema i 37§ 8 mom. c) och d) taxeringslagen (1956:623) interedovisas i kontrolluppgift om sådan ränta för den skatlskyldige under ettbeskattningsår sammanlagt inte uppgår lill . Beträffandevissa försäkringsbelopp som utgår till lantbmkare, skogs-bmkare, yrkesfiskare,renskötare m.fl. gäller särskilda bestämmelser i punkt 16 av anvisningama lill21 § och i punkt 11 av anvisningarna till 28 §. (Sevidare anvisningama.) Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1991 årstaxering. Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om insatser för aktiv rehabiliteringoch arbetslivsfondens verksamhet, m.m. Föratt komma till rätta med den ökade utslagningen från arbetslivet krävs förändringarav bl.a. arbetsmiljön och sättet att organisera arbetet. Lika angeläget är attge de människor som slagits ut eller riskerar att slås ut möjligheter att gåtillbaka lill arbetslivet. (A 1988:03), som tillsattes , skall enligt sina direktiv lägga framförslag till åtgärder, som dels förhindrar utslagningen från arbetslivet, delsmöjliggör förändringar av de arbetsmiljöer som ger skador och ohälsa.Kommissionen skall lämna sina förslag senast . 1kompletteringspropositionen angav regeringen inriktningen av detfortsatta reformarbetet när det gäller arbetslivsfrågor, innefattandearbetsmiljö och rehabilitering. Utslagning från arbetslivet skall motverkasgenom förebyggande insatser och genom mer aktiva åtgärder för att göra delmöjligt för redan drabbade alt, om de önskar, gå tillbaka till arbetslivet. Dennainriktning kan nu ytterligare konkretiseras. Genombeslut (FiU30, rskr. 327) har antagit en lag(1989:484) om arbelsmiljöavgift. Lagen föreskriver att arbetsgivare skallbetala en särskild arbelsmiljöavgift om 1,av del i lagen (1981:691) omsocialavgifter angivna avgiftsunderlaget för folkpensionsavgiften. Avgiftenskall avse ersättningar som betalas ut december1990.1 lagen sägs att avgiftema skall föras till en fond, som benämnsarbetslivsfonden. Fondens tillgångar skall utgöra bidrag lill arbetsgivare förutgifter dels för rehabiliteringsåtgärder för anställda med långvarigt nedsatthälsa, dds för ålgärder för att nedbringa anställdas sjukfrånvaro, dels förinvesteringar för bättre arbetsmiljö i den mån det inte enligt lag eller annanförfattning åligger arbetsgivaren all göra sådan investering. Iriksdagens beslut uttalas att ändamålsbestämmdsema har utformats så atl fondens medel skall kunna utnyttjas också för åtgärder som kan bli aktuella genom arbelsmiljökommissionens arbete. Riksdagensbeslut har tillkommit efter överläggningar mellan socialde- Prop.1989/90:62 mokratema och cenlem och syftar lill att dämpa överhettningen iekono- Bilaga samt öka utbudet av arbetskraft. I beslutet sägs ocksåatt del är angeläget att minska antalet förtidspensionärer och långtidssjukskrivna. Riksdagenhar vidare beslutat att det får ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med förslag om lämplig organisation och de närmaretillämpningsföreskrifter som erfordras för förvaltning och fördelning av fondenstillgångar. 1 sammanhanget skall också prövas när somutbetalningar från fonden skall påbörjas och vilken regional anknytning somkrävs. Tills vidare sätts avgiften in på etl särskilt konto iriksgäldskontoret. Arbetsmiljökommissionenhar kommit in med en skrivelse med synpunkter och förslagpå användningen av arbetslivsfondens medel samt på lämplig organisation förförvaltning och fördelning av fondens medel. Motbakgmnd av beslut kommer jag i det följande att lämna förslag tillriktlinjer dels för hur arbetslivsfondens medel bör användas, dels till enorganisation för bidragsprövningen. Vidare lämnas förslag om förvaltningen avfondens medel. 1.2 Riktlinjer för användning av arbetslivsfondens medel 1.2.1 Principiella utgångspunkter Långtidssjukskrivningamaliksom antalet förtidspensioneringar har ökat kraftigt . I ca 350000 förtidspensionärer och ca 150000 personer som är sjukskrivnalängre period än . Ju längre sjukskrivningen varar desto svårareblir det alt klara återgången till arbetet. Samhällets kostnader för de långasjukfallen är betydande, men viktigare är ändå atl det bakom de enskilda fallendöljer sig mänskliga problem och lidanden av betydande mått. Det är bl. a. motdenna bakgmnd som arbetsmiljöavgiften har införts. Genomriksdagens beslut om all en arbetslivsfond skall inrättas har fömtsättningskapats för en unik och kraftfull offensiv för en fömyelse av arbetslivet.Fonden ger möjligheter till en kraftsamling över hela landet och en samladoffensiv för att bl. a. skapa "del goda arbetet". Fondens medelkommer att kunna användas både till rehabiliterings- och anpassningsåtgärderoch till andra ålgärder i arbetsmiljön. Enligt min mening är del viktigt attfondens medel utnyttjas så att det skapas en balans och nära koppling mdlanarbetsplats- och individinriktade åtgärder så alt rehabiliteringsinsatser förenskilda arbetsskadade kombineras med arbetsmiljöför-bätlringar för attmotverka att nya skador uppkommer. Användningen av medlen till arbelsmiljöinvesteringarbegränsas dock enligt beslut av att sådana investeringar somarbetsgivaren är skyldig att ombesörja enligt lag eller annan författning inteavses vara bidragsberättigande. Detta innebär att det ekonomiska ansvaret förnödvändiga arbelsmiljöinvesteringar även i fortsättningen åvilararbetsgivaren. Samtidigtär del emellertid viktigt att de medel som tillförs fonden kom- 39 mer att utnyttjas så att utslagningeni arbetslivet kan motverkas på etl långsiktigt sätt. Insatsema som görs på arbelsmiljöområdetskall därför inriktas på att förhindra arbetsskador och därav följande utslagningfrån arbetslivet. Det är också viktigt att arbetslivsfonden används som etteffektivt instmment för att bryta utvecklingen när det gällerlångtidssjukskrivning och förtidspensioneringar. Fördelning av medlen bör inteske på sådant sätt alt det uppstår en regional obalans över riket. Mot bakgmnd av vad jag nuhar sagt kommer jag i det följande, inom ramen för beslut om attinföra arbetsmiljöavgiften, att lämna förslag till vissa riktlinjer föranvändningen av fondens medel inom de två huvudområdena arbetsmiljöförbättrandeåtgärder (arbetsplatsåtgärder) samt rehabiliterings- ocharbetsanpassningsåtgärder (individinriktade åtgärder). Dessa riktlinjer avsesbl. a. utgöra en vägledning för den bidragsprövning som blir en följd avriksdagens beslut. Sedan arbetsmiljökommissionen har avlämnat sina förslagskall fondens medel också kunna användas för ålgärder som då kan bli aktuellaoch överensstämmer med fondens ändamål och riktlinjer för verksamheten. 1 avsikt att någotklargöra bidragsområdets avgränsning kommer jag i samband med riktlinjema attbehandla arbetsgivamas skyldigheter vad gäller förebyggande arbetsmiljöåtgärdersamt rehabiliterings- och arbetsanpassningsåtgärder. Prop.1989/90:62 Bilaga 2 1.2.2Bidrag till arbetsmiljöförbättrande åtgärder Mittförslag: Bidrag från arbetslivsfonden ges bl. a. för att bygga upp referensarbetsplalser som kan utvecklastill förebilder för andra liknande arbetsplatser stödja utvecklings- och försöksverksamhet bl.a. närdet gäller arbetsorganisatoriska förändringar stödja projekt som avser planering, ledning ochuppföljning av verksamheten från arbelsmiljösynpunkt stödja riktade utbildnings- ochinformationsinsatser på arbetsmiljöområdet stödja sådana konkreta arbetsmiljöåtgärder somarbetsgivaren inte är skyldig att vidta. Bidragges inte för sådana ålgärder som utgör ett led i den normala driften av enverksamhet eller utgör ett normalt rationaliserings-dier utvecklingsarbete. Bidrag ges till projektbåde inom offentlig och privat sektor. Skälen för mitt förslag:Stöd till arbetsmiljöförbällrande åtgärder skall enligt beslutendast lämnas om det inte åligger arbetsgivaren enligt lag eller författningatt svara för dem. Som en huvudprincip skall således gälla att kostnader förnödvändiga åtgärder för att arbetsmiljön skall vara tillfredsställande bärs avarbetsgivaren ifråga. Enligt3 kap. 2 § arbetsmiljölagen skall arbetsgivaren vidta alla ålgärder sombehövs för att förebygga att arbetstagare utsätts för ohälsa eller olycks- Prop.1989/90:62 fall. Han skall vidare bl. a. ägna uppmärksamhet åt att arbetetplanläggs Bilaga 2 och anordnas så att en tillfredsställande arbetsmiljöskapas. Av detta följer att arbetsgivaren har ett mycket långtgående ansvar förförebyggande ålgärder enligt arbetsmiljölagen. Möjlighetema atl ekonomisktstödja vanliga arbetsmiljöförbältringar är därigenom begränsade. Vidareär del viktigt att stöd till arbetsmiljöinsatser inte ges på sådant sätt attkonkurrensen snedvrids eller så alt det får handelspolitiska konsekvenser. Utgångspunktenför bidrag till åtgärder på arbetsplatsema bör, mot bakgmnd av riksdagensbeslut, vara att skapa fömtsättningar för varaktiga och genomgripandeförändringar av arbetsmiljöer som annars leder till ohälsa. Medlenbör därför kunna användas bl.a. för atl bygga upp referensarbetsplalser, somtillgodoser höga krav på säkerhet, teknik, utvecklad arbetsorganisation,ergonomi och god arbetsmiljö i övrigt. Detta är inte minst viktigt med hänsyntill den ökande datoriseringen av arbetsplatserna. Dessa referensarbetsplatserskall sedan kunna vara förebilder vid nyinvesteringar och förändringar. Även iandra fall när det gäller alt t.ex. införa en ny arbetsorganisation eller andramer omfattande investeringar med syfte att förbättra arbetsmiljön börarbetsgivaren kunna erhålla bidrag förde merkostnader, som åtgärdema innebärjämfört med vad en traditionellt utformad arbetsplats skulle ha kostal. Detkan också gälla sådana projekt där viss osäkerhet råder om just den valdaåtgärden kan leda till det avsedda resultatet alltså projekt där etl visstrisklagande görs. Även när del gäller att utforma åtgärds- och handlingsplanerför att minska riskema för arbelsrelaterad ohälsa och för att förbättra depsykiska och sociala förhållandena bör bidrag kunna lämnas. Inomramen för stöd till arbetsorganisatoriska förändringar bör särskilt kunnabeaktas åtgärder som avser styrningen av arbelet och som medför ett förbättratindividuellt inflytande för den enskilde arbetstagaren över arbetssituationen.Även åtgärder för att planera, leda och följa upp arbetsmiljöverksamheten vidett förelag eller en myndighet bör kunna stödjas. Detsamma bör gälla förriktade utbildnings- och informationsinsatser på arbetsmiljöområdet. Dessaåtgärder bör om det är ändamålsenligt också kunna genomföras gemensamt av fleraarbetsgivare. Arbetslivsfondenbör också kunna ge stöd till olika slag av utvecklings-och försöksverksamhetersom syftar till att förbättra de psykiska och sociala förhållandena iarbetsmiljön. Det kan exempelvis gälla åtgärder mot stress, isolering ochmobbning på arbetsplatsen. Somjag har anfört bör allmänt gälla att bidrag inte skall kunna lämnas förkostnader som hänför sig till den normala driften av en verksamhet.Investeringar som skall kunna komma ifråga för särskilt stöd -med hel ellerdelvis finansiering - bör innebära en satsning som går utöver normaltrationaliserings- och utvecklingsarbete. 1.2.3Bidrag till rehabiliterings- och arbetsanpassningsåtgärder Mittförslag: Bidrag från arbetslivsfonden kan lämnas för rehabiliterings- ocharbetsanpassningsåtgärder som i huvudsak är yrkesinriktade och vilka avser rehabiliterande åtgärder såsom arbetsträning m. m. förändrade arbetsuppgifter eller förändradearbetsmetoder åtgärder för anpassning av arbetsplatsen bl.a. vadgäller arbetshjälpmedel åtgärder vad gäller attitydpåverkan m. m riktade utbildnings- och informationsinsatser. Bidragkan vidare lämnas för att stödja uppbyggnad och utveckling av nyarehabiliteringsmetoder. Prop.1989/90:62 Bilaga 2 Skälen för mitt förslag: Rehabiliterandeåtgärder riktade lill arbetstagare kan vara av olika slag. Del är vanligt skiljer på medicinsk, social och yrkesinriktad rehabililering.