prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Föreningenanser inte att utredningen på ett övertygande sätt har visat att livsmedelsproduktionens miljöanpassning ökar till följd av den före slagna avregleringen. Tvärtom tror vi att hotet mot skogs- och mellanbyg dens jordbmk kan komma att stärkas högst väsentligt till följd av koncen tration av produktionen till slättbygdema. En orsak till att hotet framstår som än mer akut är den föreslagna skatteomläggningens konsekvenser för framför allt de mindre jordbmken- .En massutslagning av jordbm ket i skogs- och mellanbygder kan bli följden vilket är helt oacceptabelt från miljösynpunkt. Föreningensaknar i förslaget en satsning på att utveckla produktionen av bioenergi ochbiomassa på åkermarken. ------ Dengmndläggande orsaken till problemen inom jordbmkssek tom står att söka i samhällets bristande ekologiska anpassning. 8.85 : Vi tillstyrker LAG:s förslag att vården av kulturlandskapet skall vara en gemensam angelägenhet för stat och kom mun. Detsamma gäller för den vetenskapliga och sociala naturvården. Ennödvändig konsekvens härav är, att regelsystemet för den nya jord bmkspolitiken måste innehålla bestämmelser som säkerställer ersättning till de jordbmkare som åläggs restriktioner eller föreläggs att vidta åtgärder till förmån för vården av kulturlandskapet eller för naturvården. Det innebär även attjordhävdslagstiftningens betämmdserom att jordbmkare av naturvårdsskäl kan åläggas att fortsätta en olönsam jordbmksproduk tion skall slopas.-- 8.86 : Till dess livsme delspolitiken funnit sina nya former och jordbmkama kan bedöma effek terna därav är det nödvändigt att myndigheterna lämnar en generell dis pens från de i och för sig nödvändiga miljöanpassningskraven. 8.88Sveriges livsmedelsindustriförbund: Miljömålet kräver vissa riktade, selektiva åtgärder,framhåller utredningen . SLIM har alltid varit emotsärskilda avgifter på insatsvaror eller slutprodukter, vilka givetvis fördyrar produktionen och snedvrider konkurrensen. Sådana avgifter bör därför inte förekomma. Att omforma dessa avgifter till miljöskatter, som utredningen antyder, vore att införa en produktskatt på vegetabiliepro- 100 duktionen.SLIM vill definitivt avråda från sådana åtgärder. Enligt liggan- Prop.1989/90:146 de skatteförslag skall alla punktskatter på särskilda vamslagavvecklas Bilaga 2 . ---- SLIMstödjer förslaget till utökat stöd till de landskapsvårdande insatsernavarvid omkring 300000 ha bedöms kunna komma i åtnjutande av stöd--- . 8.89Tjänstemännens centralorganisation: TCO tillstyrker utredningens förslag tillett direkt stöd till landskapsvård på 250milj. Utredningenutgår från att en inhemsk avreglering leder till att marken gödslas mindre ochatt detta får positiva miljöeffekter. Detta är enligt TCO:s mening intealldeles självklart. Det kan också tänkas att livsmedelsproduktionenkoncentreras till de bästa jordarna, på vilka högavkastande sorter med storakrav på gödselmedel kommer att odlas. Hårdakrav på minskad gödslingsintensitet kan leda till att mjölkproduktionetableras i slättbygder, där vall produceras biUigast utan gödsel. Minskadgödslingsintensitet har således inte enbart positiva miljöeffekter. Frånmiljösynpunkt vore det önskvärt att i större skala utveckla biogas produktion ur sopor. I det sammanhanget är tillskott av energigräs, lusern och jordärtskockor ofta önskvärt som komplement . 9.9Riksantikvarieämbetet: Skötsellagens allmänna bmkningsplikt bör fin nas kvar för jordbmksmarken. ------ Enanmälningsplikt för skogsplantering av betesmarker bör info ras. Förslagetatt slopa skyldigheten att söka tillstånd till nedläggning av jordbmksmark ger enligt mening uttryck för en mycket långtgående principiell ändring av samhällets övergripande styr ning av markanvändningen.- Attavskaffa tillståndsplikten inför nedläggning av jordbmksmark kan tyckas logisktmed hänsyn till att samhällets inkomstgaranti tas bort enligt förslaget.Emellertid är det inte ens möjligt att med stöd av skötsellagenframtvinga en olönsam jordbmksdrift. Arbetsgmppenkan knappast sägas på ett realistiskt sätt redovisa hur de nya fömtsättningarna kommer att påverka jordbmkamas vilja och förmå ga att över huvud fortsätta sin produktion. ------ Riksantikvarieämbetetanser att det är mycket viktigt att över gångsperioden används till att aktivt styra markanvändningen mot andra produktionsformer,som tar till vara åkermarken för nya grödor. 9.10Lantbruksstyrelsen: För att nuvarande överskott av spannmål skall kunna avvecklas krävs detmera aktiva åtgärder för att mark varaktigtskall få en ny användning. ändamålsenliga alternativän skogsplantering. Därför föreslår lantbmks- 101 styrelsenatt det bör inrättas ett särskilt bidrag till skogsplantering på Prop.1989/90:146 friställda lämpliga marker. Samhället bör även på annat sättstimulera Bilaga 2 utvecklingen av markanvändning som varaktigt ersättertraditionell livsmedelsproduktion. Arbetsgmppenföreslår att skötsellagens tillståndsplikt ersätts med ett anmälningsförfarande.-- Gmppenföreslår också att skötsellagens generella bmkningsskyldighet upphävs.--- ------ Lantbmksstyrelsenhar inga principiella invändningar mot för slaget . ---- Styrelsenföreslår att anmälningsskyldighet skall föreligga vid nedläggningav jordbmksproduktion oberoende av på vilken typ av mark den bedrivs. Lantbmksstyrelsenföreslår att den föreslagna un der en övergångstid förlängs till . En förlängning kan motiveras med att det föreslagna stödet för landskapsvård kan komma att inledningsvis innebära en mycket stor arbetsbelastning för berörda myndigheter. Efteren övergångsperiod bör anmälningstiden sättas till förslagsvis .--- Enligtstyrelsens mening är det inte rimligt att samhället frånhändersig ansvaret för jordbruksmarkens användning bara genom att bmkaren gjort enanmälan om nedläggning. Styrelsen föreslår därför att en anmälan måste fömyassenast efter att den inkommit till för att vara giltig ominte marken skogsplanterats eller på annat aktivt sätt omförtstill annan markanvändning. 9.11Skogsstyrelsen:-- har ingen invändning mot förslagetom övergång till anmälan i stället för tillstånd. gällerden föreslagna tidsfristen är den lämpligt avvägd för ett normalt förhållande men kan inte bedömas tiUräcklig under ett övergångsskede då exceptionellt stora arealer kan komma att tas ur bmk . Den stora mängden ärenden gör att upp kan komma att behövas.-- Skogsstyrelsenanser att den princip som kommer till uttryck i skogs vårdslagen om att outnyttjad mark där särskilda naturvårds- eller kultur miljöskäl inte föreligger bör skogsodlas fortfarande skaU gälla. Denjordbmksmark som kan komma i fråga för nedläggning har goda tillväxtbetingelsernär det gäller skogsproduktion och den lämpar sig också förett flertal olika trädslag. Störst intresse finns för gran och vårtbjörk. Detär inga tekniska svårigheter att omföra skogsmark till jordbmksmark.Skogsodling är ett bra sätt att bevara markens bördighet. Biandbeståndär intressanta alternativ på nedlagd jordbmksmark. Skogsstyrelsenbedömer att ett villkor för att lövskog skall kunna anläg gas i större omfattning är att viltstammarna av älg och rådjur minskas kraftigt. 1 avvaktan på detta måste särskilt viltskydd användas. Viltskydd är dock mycket dyrt och kräver kontinuerlig tillsyn. Ommark som används för spannmålsproduktion på ett stadigva- Prop. 1989/90:146 rande sätt skall tas i anspråk för alternativ användning erfordras enligtBilaga 2 uppfattning en ekonomisk stimulans. är tveksam till om det förslag om temporärt inkomststöd som lagts fram får någon nämnvärd verkan i detta sammanhang. före slår därför att de ekonomiska styrmedlen konstrueras så att de förutom att de underiättar för bmkarna att ta mark ur spannmålsproduktion även direkt underlättar övergång till alternativ markanvändning. 9.13 : JN tillstyrker LAG:s förslag att skötsella gens tillståndstvång ersätts med ett anmälningsförfarande liksom övriga åtgärder som kan innebära större handlingsfrihet för den enskilde företa garen. Vidareanför LAG att mark, även om den tillfälligt tas ur drift skall anses varaåkermark, om det kan förutses att den åter kan komma att tas i drift för jordbmksändamål.JN anser att det kan bli svårt att bedöma huruvida mark som tagits ur drift,åter kan komma att tas i drift . Enligt nuvarande lagstiftning ärhuvudregeln den att mark som inte längre används för jordbruksändamål skallöverföras till skogsmark. Enligt LAG:s förslag kan mark komma att hamna i enmellanställning mellan jordbruksmark och skogsmark. ---- Detär väsentligt att den mark som inte längre används för jordbruksändamål får enalternativ användning. 9.14 konsumentdelegation: Avreglering leder till att resurser måste lämna näringen. Minst 0,5 milj. ha bedöms få tas ur drift för reglerade jordbruksprodukter. Vanlig skogsplantering ter sig som det nu mest realistiska alternativet. Lönsamhetsaspekter måste läggas på ener giskog o. d.: en subventionerad produkt bör inte bytas mot annan, som också kräver stöd. Det är framför allt betydelsefullt att brukarnas valfrihet beträffande markanvändning ökar. Restriktioner i lagar som skötsellagen och jordförvärvslagen bör minimeras. 9.16Plan- och bostadsveket: Enligt mening bör nuvarande till ståndsregel finnas kvar. Närtillstånd till skogsodling på odlingsmark medges bör det styrasmot att i första hand lövträd väljs. 9.23Näringsfrihetsombudsmannen:- NO tillstyrker LAG:s förslag attskötsellagens krav på tillstånd för att lägga ned ersätts med ettanmälningsförfarande. NOhar i allt väsentligt inga invändningar mot LAG:s bedömningar och förslag i fråga om markanvändningsfrågor. 9.26Statens naturvårdsverk: Tillståndsprövningen enligt 4 och 5 §§ sköt sellagen måste finnas kvar och gälla för nedläggning av jordbmksproduk tion på åker, kultiverad betesmark och i synnerhet naturbetesmark. 6 a § skötsellagen--- måste stärkas och kompletteras. plikt bör gälla i intensivodladebygder för åtgärder som omfattas av Prop. 1989/90:146 lantbruksstyrelsens föreskrifter till 6 a § skötsellagen. Skogsvårdslagenmåste ändras så att jordbmksmark som inte bmkas inte automatiskt skall ansesvara skogsmark. Isamband med att skötsellagens regelsystem ändras måste det observeras attomställning av jordbruksdrift till skogsodling eller odling av energiskog ärändrad markanvändning. 9.29Sveriges : LAG: s förslag kan ge stora möjligheter för lantbmkamaatt efter egna idéer utveckla sin markanvändning till gagn för såväl företagsom miljö. Inledningsvis kan någon form av stöd dock behövas för att stimuleraigångsättande av olika idéer. Detär angeläget att flexibiliteten vad gäller den framtida användningen av mark bibehålls.-- ---- Beträffandeenergigrödor är det osannolikt att, även om billig markfinns till förfogande, dessa grödor kommer att få någon större om fattning såvida inte avsevärda teknologiska genombrott kan göras så att energin i dem kan transformeras tiU mer säkra och bekväma former eUer att samhället av andra skäl finner det önskvärt att stödja dessa energislag. Biogas nämns i utredningen som ett intressant alteraativ. plantering i någon form kan vara ett realistiskt alteraativ om det sker med iakttagande av krav på omväxling i landskapet. Videlar utredningens syn då det gäller anmälningsplikt vid ändrad markanvändning.--- 9.33 Länsstyrelseni : tillstyrker i principförslaget att skötsellagens tillståndsplikt ersätts av en anmälningsplikt. Avadministrativa skäl bör det dock inte genomföras . Manfår nämligen räkna med en mycket stor ärendetillströmning i inledningsskedet.-- Underen övergångsperiod kan det därför vara rimligt attbehålla nuvarande tillståndsplikt. ---- Länsstyrelsenanser att som gmndregd bör gälla att marken liksomhittills skall betraktas som skogsmark med skyldighet för ägaren att anläggaskog efter nedläggningsåret om den inte avses användas för annatändamål. Med tanke på den osäkerhet som initialt kommer att råda beträffandeden slutgiltiga användningen av en hel del jordbmksmark bör dock lantbmksnämnden/länsstyrdsenkunna medge längre tillfällig nedläggning. Endast i undantagsfall bör därvidlängre tid än medges. ---- Fråganom en översyn av skogsvårdslagen i tillämpliga delar och/eller ytterligareändring i skötsellagen bör väckas. 9.34 i län:Ett ersättande av tillståndstvång för ändrad användning av medanmälningsförfarande tillstyrks i princip. Myndigheteraas reaktionstid börförlängas från föreslagna . 9.35 i Södermanlandlslän: Det är positivt att arbetsgrappen 104 föreslår att åkermarkskall få ligga obrukad utan att omföras till skog. Erfarenheternafrån arbetet med "Omställning -90" visar att tillstånds plikten har stor betydelse. Den bör därför inte ersättas med ett anmäl ningsförfarande. 9.36Länsstyrelsen i : med åtgärder för ned dragningen av livsmedelsproduktionen måste statsmakterna aktivt arbeta för att möjliggöra annan lönsam produktion där överskottsresurseraa av mark kan nyttjas. Motoralkoholer (etanol och metanol) torde komma att utgöra ett alteraativ till bensin. Redan nu bör övervägas att genom olika åtgärder styra utvecklingen åt det hållet. Denföreslagna ändringen av nedläggningsprövningen från tillstånd tiUanmälningsplikt bör flyttas från lagen om skötsel av jordbmksmark till naturvårdslagen.-- Omresultatet blir anmälningsplikt enligt LAG:s förslagbör den dock även omfatta naturbetesmark. Myndighetemas tid att hantera ärendetbör utsträckas och anmälan bör bli giltig frånanmälningsdagen. Länsstyrelsentillstyrker föreslagen förändring av skogsvårdslagen så att den åker som tas urbmk inte måste planteras utan kan lämnas orörd. 9.39 Länsstyrelseni län: Den nuvarande skötsellagen För naturvårdens och kuUurmiljövårdens intressen bör det räcka meden anmälningsplikt för den som vill ta jordbmksmark ur produktion.--- Länsstyrelsenfinner att om det samhälleliga intresset atthindra nedläggning av viss åkerjord är stort får staten träffa avtal medmarkägare för att förhindra att åkem tas ur drift. För den mest värdefullaarealen bör möjlighet till reservatsbildning föreligga. Länsstyrelsendelar LAG:s uppfattning att för det fall skötsellagens generella bmkningsskyldighetupphävs, skaU mark även om den tillfäUigt tas ur drift anses vara omdet kan fömtses att den åter kan komma att tas i drift för jordbmksändamål ochdärför inte omfattas av skogsvårdslagens föreskrifter. Länsstyrelsenanser att stimulansbidrag bör utgå för en överföring av ca 500000ha till permanenta alteraativ. Föratt underiätta för jordbmkaraa att slutgiltigt överföra åkermarken till permanenta alteraativ som energiskog, vanlig skog, miljöreservat etc. skall de erbjudas ett anläggningsbidrag. 9.40 Länsstyrelseni : Vi avvisar förslaget att skötsellagens tillståndsplikt för nedläggning av ersätts av enbart ett anmäl ningsförfarande. -- Man bör överväga att utvidga tillståndsplikten tillatt omfatta även ängs- och hagmarkema, som utgör de markslag som kommer attdrabbas hårdast av nedläggdse. Arbetsgmppenhar på ett mycket översiktligt sätt behandlat aUemativen till dagens grödor.-- Videlar i och för sig uppfattningen att det bör ankomma på den enskildeproducenten att avgöra vilka nya grödor som 105 Det hade dockvarit önskvärt att gmppen hade gett konkreta Prop. 1989/90:146 förslag till hur altemativa användningsområden av arealen skulle kunna Bilaga 2 bli ekonomiskt möjliga.-- 9.41 Länsstyrelseni : Enligt mening börnuvarande tillståndsregel i skötsellagen finnas kvar . ------ Anmälningspliktför skogsplantering på naturbetesmark bör in föras i naturvårdslagen. Detbör finnas möjlighet att styra skogsodlingen av odlingsmarken så att företrädesvis lövträd väljs. 9.42 i Kristianstadslän: Skötsellagens tillståndstvång anser arbetsgmppen skall ersättas med ettanmälningsförfarande. Effektema av detta förslag behöver analyseras ytterligareföre ett ställningstagande menar . 9.43 i län:- Länsstyrelsenanser, att mot bakgmndav de mål som formulerats i naturresurslagen avseende kulturmiljön ochnaturvården, är det angeläget att tiUståndsplikten kvarstår avseendenedläggning av jordbmksmark inom områden som angivits som riksintressanta urdessa aspekter. Föratt klara ett långsiktigt bevarande av de mest värdefulla objekten i odlingslandskapet måste förordnande om naturreservat ske. 9.44 Länsstyrelseni : I utredningen nämns att möjlig heten att använda överskottsarealen till exempelvis odling av grödor för energi- och industriproduktion förbättras genom de sänkta markpriser som blir följden av de sänkta spannmålsprisema. Enligtlänsstyrelsens uppfattning är sänkta markpriser inte en tillräcklig stimulansför att en odling av dessa grödor skall komma till stånd. För detta krävssärskilda beslut inom energipolitiken om en ökad användning av bioenergi ochsannolikt också någon form av bidrag under ett övergångsskede. Vidnedläggning av jordbmksmark kommer odling av skog att bli van ligt. Det är därför viktigt att utforma en policy för skogsplantering. Utredningensförslag att jordbmksmark som tas ur bmk inte med automatik skall omfattas avskogsvårdslagens krav på skogsplantering kan vara positivt frånnaturvårdssynpunkt. 9.48Länsstyrelsen i : Livsmedelspolitiska arbetsgmppen föreslår att skötsellagens tillståndskrav för nedläggning av er sätts med en anmälningsplikt. Den tid som ställs till myndigheternas förfogande, , är dock enligt för kort . Marktypersom inte omfattas av skötsellagens tillståndsprövning, t. ex. hagmarker,strandängar och slåttermark, bör inordnas under anmälningsplikten. Arbetsgmppenföreslår att mark tillfäUigt skall kunna tas ur drift, men ändå betraktas som om man kan förvänta att den åter kan 106 kommaatt bmkas för jordbmksändamål. anser att Prop.1989/90:146 detär positivt att lagens nuvarande strikta uppdelning mellan skogsmark Bilaga2 ochåkermark luckras upp. Enomställning av livsmedelspolitiken måste kombineras med ett tydligt mål vadgäller möjlighetema att utnyttja överskottsarealen för produktion av energi-och fibergrödor. 9.49 Länsstyrelseni län: Skötsellagens krav på bmknings skyldighet och krav på tillstånd för att ta mark ur drift bör ersättas med ett anmälningsförfarande. Om myndigheteraa efter samråd och av , inte meddelar hinder, föreligger rätt att ta marken ur drift. ---- Samhälletbör genom råd och information till lantbmkaren underlättavalet av markutnyttjande och stimulera bmkaren till odling av altemativagrödor. ---- Länsstyrelsenanser det nödvändigt med fortsatt stöd till i första ------ fall där skötsellagens generella bmkningsskyldighet upp hävs, skall marken om den tillfäUigt tas ur drift, även fortsättningsvis betraktas som , om det kan fömtses att den åter kan komma att tas i drift för jordbmksändamål. Ettutvecklingsarbete bör stimuleras i syfte att ta till vara resur ser och möjligheter för den framtida energiförsörjningen. 9.50 i Västmanlandslän: Skötsellagens tillståndskrav bör vara kvar tills nya styrinstmment, avjuridisk och ekonomisk art, utformats. 9.51 i Kopparbergslän: I utredningen föreslås ett slopande av tillståndstvånget vid nedläggningav jordbmksmark. motsätter sig detta. 9.52 i län:Förslaget att ersätta dagens tillståndsplikt med en anmälningsplikt avstyrks. Närdet gäller åtgärder för att minska överskottet på anserlänsstyrelsen att dessa frågor är av så stor betydelse att man bör påskyndaproduktion av olika former av biomassa för energi- och industriändamål för bl.a. utvinning av etanol. 9.55 Länsstyrelseni : tillstyrker konstmktionen medanmälningsplikt i stället för tiUståndsplikt. ---- Länsstyrelsenvitsordar behovet av ett öppet landskap, men finnerdet dock ofrånkomligt med en regel varmed man begränsar den tid som marken fårstå outnyttjad innan den planteras med skog enligt skogsvårdslagens regler. 9.56 Länsstyrelseni : Mot arbetsgmppens förslag att sköt sellagens tillståndstvång för nedläggning av ersätts med ett an mälningsförfarande finns vissa invändningar. Enföreslagen tid av 107 kan vara förkort tilltagen .En maximerad tid av åtta Prop. månader är mer lämplig. Arbetsgmppenföreslår vidare att skötsellagens generella bmkningsskyldighet upphävs om bmkarentillfälligt vill ta marken ur produktion. Länsstyrelsenanser att denna ändring av lagen är väl motiverad. 9.60Utredningen om översyn av naturvårdslagen: Utredningen instämmer i arbetsgmppens slutsats att det ökade ekonomiska ansvar för jordbmks- markens användning som den föreslagna reformeringen av livsmedelspoli tiken medför för markägama måste motsvaras av en ökad frihet för dem att använda sin mark.- ---- Utredningenvill förorda att man i skötsellagen i stället för bestämmelsemaom anmälningsplikt inför en hänvisning till bestämmelserna om samråd enligt 20§ naturvårdslagen. ---- Arbetsgmppenanser att, för det fall att skötsellagens generella bmkningsskyldighetupphävs, marken även om den tillfälligt tas ur drift skall anses vara ,om det kan fömtses att den åter kan komma att tas i drift för jordbmksändamål. ,som delar detta synsätt, vill framhålla att det av allmänna rådför tillämpningen av skogsvårdslagen framgår att det inte föreligger någonskyldighet att anlägga skog, om marken på gmnd av tillfälligadriftsförhållanden ligger outnyttjad. 9.65Föreningen och spannmål: Föreningen och spannmål anser att det ärnödvändigt att överskottsarealen lyfts ur produktion på konstgjord väg. Dettamåste ske innan prisregleringen avvecklas och det enda realistiska förslag, somhittills presenterats är, enligt Foder och spannmålsuppfattning, att det bildas en jordbank. Foderoch spannmål anser att det inte kan tillåtas en ytterligare försäm ring av lönsamheten inom lantbmket. Ett altemativ till att klara lönsamheteninom lantbmket i en situation där ett överskott ännu är ett faktum, är att det införs ett arealstöd av mer permanent art. 9.71 : KFtillstyrker LAG:s förslag att skötsellagens tillståndstvång ersätts med ettanmälningsförfarande samt även förslaget att marken, även om den tillfälligttagits ur drift, skall anses vara om det kan fömtses att den åter kankomma att tas i drift för jordbmksändamål. 9.72 i Sverige:LO instämmer i arbetsgmppens bedömningar och tillstyrker förslagen omförändringar av skötsellagen och skogsvårdslagen. 9.74Lantbmkamas riksförbund: LRF finner det angeläget att framhålla att jordbmksnäringen hamnar i en helt omöjlig situation om det å ena sidan ställs mycket långtgående krav på krympning av produktionen och därmed nedläggning av åker och betesmark och å andra sidan bevarande intressena reser hinder mot den nedläggning och produktionsomställning 108 som behövs för att nåbalans på marknaden. Det är därför nödvändigt att Prop. 1989/90:146 bl. a.skötsellagen ändras så att enskilda markägare inte kan lida rättsför- Bilaga 2 luster i sådana konfliktsituationer. 9.75 Samarbetsgruppen för alternativodling: I SAO: s förslag behöver vi all befintlig areal. Därför vill vi att detstiftas en lag om detta. I ett långt perspektiv är åkem en bristvara. 9.76 Småbrukare i Väst: Enbart enanmälan för att ta ur produktion och plantera igen den med skog ärinte bra.--------------- 9.80Svenska lantarbetareförbundet: SLF instämmer i arbetsgmppens be dömningar och tillstyrker förslagen om förändringar av skötsellagen och skogsvårdslagen. Vi anser dock att anmälningsskyldighet bör föreligga vid nedläggning av jordbmksproduktion. Vidare tror vi att den föreslagna för hindersprövning är för kort både ur administra tiv synpunkt och besiktningssynpunkt. SLF föreslår att arbetsgmp pens förslag kompletteras med åtgärder som medverkar till att mark varak tigt får ny användning, inte minst från miljösynpunkt. I detta samman hang vill vi peka på vikten av att näringen ges möjlighet att, inom ramen för framtida konkurrensregler, omhänderta och balansera de årsmånsva riationer som kan förekomma inom spannmålsodlingen. 9.85Sveriges jordägareförbund:--- En nödvändig fömtsättning för attutveckla alteraativ till jordbmket är att jordbmkamas möjligheter att bestämma över markanvändningen tryggas och att den återställs i de fall . där den förlorats.