prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Pådel biolekniska området föreslår regeringen all två nya ramprogram för studiumav proteiners uppbyggnad och tillkomst genomförs. Inomprocesstekniken bör nysatsningar göras på del ylkemiska området och inomträlekniken bör salsningama på trä och fukt fullföljas. ProgrammetNy teknik utgörs till hälften av kollektiv forskning medan resten beslår avstörre s.k. insatsområden samt enskilda projekt. insatsområde innehålleretl större antal sammanhängande projekt inom etl teknikområde. Flera samverkandeaktörer svarar för genomförandel under en begränsad lidsrymd, vanligen tre . Bland nya insatsområdensom regeringen anser bör startas kan på del maleriallekniska området nämnasteknik för tillverkning och användning av pulvermaterial i verkstadsindustrin . nytt insatsområde sombör genomföras inom miljötekniken är Styrning av reningsverk vilket bl. a.bygger på senare års landvinningar inom informationsteknologin. Inom verkstadstekniken börtre större satsningar avseende informationsteknikens tillämpningar iaulomatisering av produktionen modifieras och genomföras som insatsområden. Inom områdetSystemteknik/Informationsteknikens tillämpningar planeras bl. a. ett nyttinsatsområde benämnt Informationsteknik inom tjänsteproduktion för atlutveckla yrkesskicklighet och produktivitet (ITYP). Detta bör enligt vår meninggenomföras under medverkan av både privat och offentlig sektor. Nyabiotekniksatsningar bör göras på bl. a. läkemedel, vaccin och andra medel molHIV. InsatsområdetGmvteknik 2 000 på del processlekniska området bör fortsätta . Inomområdet träleknik bör STU utreda aktuella FoU-behov så atl insatserna kanförslärkas under /93. Föratl stimulera och underlätta etl systematiskt kvalilelsutvecklingsar-bete ialla delar av det svenska samhället föreslår regeringen inrättande av dtkollektivforskningsinslitut för kvalitetsutveckling (se även avsnitt 22.2.2).Det bör ankomma på regeringen eller den som regeringen bemyndigar att träffaöverenskommelse med om i vilka formersamverkan bör bedrivas, institutets lokalisering samt all i övrigl företrädastaten i dessa frågor. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. Satsningar inom Program3 Nya produkter Enutförligare redovisning finns i regeringens proposition 1989/90:88 omnäringspolitik. Uppfinnarområdet börerhålla förstärkta resurser, främst bestående i åtgärder av infrastmkturellkaraktär. Systemetmed lokal och regional rådgivningsverksamhet bör utvecklas. Häravses verksamhet som riktar sig både lill enskilda uppfinnare och Prop.1989/90:90 mindre förelag. Delstatliga slödel lill s. k. leknikförädlingsförelag som avser kommer- Industridep. sialisering av uppfinningar bör ses över och utvecklasytterligare. Etl syfte är att se lill att nya produkter som framtagits medSTU-stöd inte lämnas på prololypsladiel ulan verkligen exploateras. Ävensystemet med villkorlig återbetalning av uppfinningsstöd bör ses över. Särskiltbehöver STU kartlägga i vilka fall återbelalningsskyldighet är viktig ochdessutom ställa återbelalningamas storiek i relation lill den arbetsinsats somkrävs. Teknikupphandlingsinslmmenlelbör få en större användning . Del är viktigt attstudera hur tillämpningen kan breddas. Arbetstagarinitieradeprojekt (ATIP) beräknas fortsätta på oförändrad verksamhetsnivå. Internationelltsker en ökad satsning på dellagande i europeiska FoU-projekt inom EG:sramprogram och EUREKA. Salsningama på Europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete beskrivs närmare under detta anslag (F7. Informalionsförsörjningsverksamhet beräknas medel för vissteknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet via forskningsrådsnämnden,bidrag lill Tekniska nomenklalurcenlralen och Tekniska litteratursällskapet.Del bör ankomma på regeringen att besluta om den närmare fördelningen avresurserna. 1. attriksdagen till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forsk ning och utveckling för /91 anvisar ett reservations anslag på 818815000kr., 2. alt godkänner deriktlinjer för resursramen för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts förstyrelsens för teknisk utveckling stöd lill teknisk forskning och utveckling, 3. att bemyndigarregeringen att i enlighet med vad som anförts, under /91, låtastaten la på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till tekniskforskning och utvecklingsarbete m. m. som, inberäknat löpande avtal ochbeslut, innebär åtaganden på högst . under /94 ochhögst . under /95. 27 1989/90. 1 saml Nr 90 F 2.Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader 83 865000 82963000 86 368000 1988/89Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. Frånanslaget bekostas styrelsens för teknisk utveckling (STU) förvaltning ochmeddsförvaltande verksamhet. Anslagsberäkningen framgår av sammanställningen. 1990/91 ändring (därav lönekostnader) Lokalkostnader ( + 3 747000) Medel som tillförs anslaget från anslaget XIV C6. STU beräknar atl kostnadema under anslaget skall uppgå lill . för /91. Regeringenföreslår all för nästa budgetår medel för STU:s förvaltningskostnader beräknasmed en real minskning av utgifterna om . I likhet med föregående år börutgiftsminskningen inte belasta lönedelen av anslaget. Budgetförslagetbeträffande statens löne- och pensionsverk innebär alt kostnadema förpensionsadministralionen skall läckas av avgifter fr.o. m. /91.Vi har vid medelsberäkningen tagit hänsyn lill dessa avgifter. allriksdagen till Styrdsenför teknisk utveckling: Förvaltningskostnader /91 anvisar ell förslagsanslag på . Påmånga håll i världen görs stora satsningar på rymdverksamhet. Anledningen tilldelta är atl del finns en tro på att de insatser som görs på rymdområdet harbetydelse för utvecklingen på många områden som är viktiga för samhället. Despecifika förhållanden som råder i rymden som frånvaro av atmosfär och dentyngdlöshet som kan uppnås vid rymdfärder, möjliggör forskning och verksamhetsom inte kan ulföras på jorden. Rymden kan utnyttjas för all utforska jorden,dess närmaste omgivning och universum effektivare än vad som är möjligt medinstrument från marken. Exempelpå tillämpningsområden är kartläggning och övervakning av skeenden i atmosfäreneller på jord- och havsytan, telekommunikationer och forskning och tillverkningi tyngdlöshet. Industripolitisktspelar rymdtekniken en viktig roll som pådrivare av högleknologisk utvecklingoch inbjuder på gmnd av sin karaktär till internationellt samarbete. Projektenär ofta av en storlek som kräver samarbete mellan flera länder. Sverigesinternationella engagemang inom det europeiska samarbetet på rymdområdet är enviktig fömtsättning för en vidareutveckling av den rymdanknutna verksamhetensom redan finns i Kimna. Sverigehar aktivt deltagit i internationellt rymdsamarbete och ävensatsat på ell stort nationellt program. De nuvarande insatserna har motiveratspå industri-, regional- och forskningspoliliska gmnder. Den svenskarymdverksamheten berör i sina tillämpningar även utrikes-, bistånds-, miljö-,telekommunikation-, medie- och säkerhetspolitiken. Inriktningenav verksamheten inom det europeiska rymdorganel () baseras på ett beslutfrån ell rådsmöle på ministemivå i då ESA:s långsikliga inriktningoch utveckling lades fast. a. atl utvecklingen av tre stora infraslrukturprogram inleddes,5, och . 5 är en ny generation av den europeiskabärraketen och är en bemannad, återanvändbar rymdfarkost.Columbus består av ell syslem med bemannade och obemannade rymdplattformarvilka utgör bidrag lill del internationella rymdstationsprojekletFreedom. Övriga samarbetsparter i detta projekt är Förenta Stater(initiativtagare), och . Somen uppföljning av beslutet i för del beslöt regeringen i december1987 om dellagande i 5- och Hermesprogrammen med 2 resp. 1,3procentandelar. Regeringenbeslutade , med förbehåll för godkännande om deltagandei Columbusprojeklet med I % kostnadsandel. AmerikasFörenta Stater, , samt ESA:s deltagande medlemsländerundertecknade ett mdlanstatligt avtal rörande samarbeteom utformning, utveckling, drift och användning av en civil rymdstation. Iavlalel fastslås all samarbetet avser fredliga ändamål, i enlighet med 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. intemationellräll och all stationens fredliga karaktär inte får ändras vid Prop.1989/90:90 en eventuell framlida utbyggnad. Iavtalet regleras vidare partemas rättigheter och skyldigheter och anges Industridep. mekanismer för upprätthållande av avtalets ändamål. Tillämpningsavlalhar slutits mellan del amerikanska rymdorganel och liksom mellan NASAoch motsvarande organ i och . Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR), är ansvarig myndighet för frågor somgäller den svenska rymd- och Qärranalysverksamhelen. DFRskall bl.a. initiera forskning, utvecklingsarbete och, med anknytning till densvenska rymd- och fjärranalysverksamheten, arbeta för att olika intressentersverksamhet på rymd- och fjärranalysområdd samordnas saml fördela statligt stödtill rymdforskning, rymdtekniskt utvecklingsarbete och fjärranalysverksamhet. DFR:sverksamhet finansieras via anslag från industridepartementet med undantag avgrundforskning och viss europeisk forskningssamverkan som finansieras viaanslag från . Rymdprogrammetstekniskt verkställande uppgifter utförs på DFR:s uppdrag av SvenskaRymdaktiebolaget (Rymdbolaget). Rymdbolaget driver bl. a. den svenska rymdbasenEsrange i , varifrån sondrake-ler och ballonger kan sändas upp. FrånEsrange utförs även kontroll och styrning av satelliter samt nedtagning av dalafrån dessa, däribland dt antal fjärranalyssatelliter som SPÖT och Landsat. Satellitbild i , har till uppgift alt bearbeta, analyseraoch distribuera data från fjärranalyssatelliter. Svenskrymdforskning har hävdat sig väl sett i ett internationelll perspektiv. Sedangenomförandet av , som var del första helt svenskasatellitprojektet, har svenska forskare etablerat sig i forskningsfronten inomrymdplasmafysiken. Svenskindustri har tillvunnit sig en god position i det europeiska rymdsamarbetet somnu har pågått . Påanvändarsidan har den svenska fjärranalysverksamhden nått framgångarbeträffande teknisk och kommersiell utveckling. Enutgångspunkt i delegationens arbete har varit att så långt som möjligt utnyttjaEsranges geografiska läge och tekniska möjligheter inom ramen för såvälnationella som internationella projekt. beslöt DFR att sökabredda verksamheten i och detta har med framgång förverkligats.Rymdverksamheten i sysselsätter mer än 200 personer. Molbakgrund av all rymdverksamhet till sin natur är riskfylld kan konstateras att de gjorda satsningarna för svensk del givit positiva resultat. Rymdverksamheten har bidragit till svensk kompetensuppbyggnad inom 420 Den har bidragit lill all nyttiggöra erfarenheter och Prop.1989/90:90 resultat av stora europeiska samarbetsprojekt. Den har lagt gmndentill en Avsnitt 21 långsiktig rymdanknulen verksamhet i . genom deltagandel i lill del övergripandemålet alt göra oberoende av supermakterna i rymden. Underde första åren var aktivt på rymdområdet motiverades verksamheten avforskningsskäl. Gradvis har sedan de industripolitiska motiven blivit allttyngre. Statsmakternas beslut all utöka rymdverksamheten varhuvudsakligen industripolitiskt motiverade. har även utrikes- ochsäkerhetspolitiska skäl motiverat ökade satsningar. För den kommande treårsperiodenanser regeringen att det vid sidan av.de forskningspolitiska skälen är deindustri- och utrikespolitiska skälen som är tyngst vägande. Majoritetenav ESA:s medlemsländer tillhör EG. Dessa stater har vid flera olika tillfälleni understmkit all besluten vid rådsmötet på ministernivå i ominfrastmklurprogrammen , 5 och innebär en solidariskeuropeisk uppslutning kring del långsikliga målet atl bygga upp en oberoendeindustriell och ekonomisk rymdka-pacitel för framlida användning. Gmndvalen föreuropeiskt rymdoberoende är dessa tre program, och solidariteten fömlsällerdärför dellagande i dem. Dettahar vägt tungt vid regeringens ställningstagande lill del svenskarymdprogrammets utveckling. Etlutökat svenskt deltagande i bidrar lill att svensk rymdindustri får störrebeställningar på rymdtekniskt utvecklingsarbete och på rymdlekniska produkter.Regeringen bedömer atl de ökade satsningar som görs innebär all den högakompelens som svensk rymdinduslri har kan vidareutvecklas. Fömtom dellagande iESA:s infrastmkturprogram anser regeringen det angelägel atl resurser finnsall delta i andra tillämpningsprogram inom så all ell balanserat svensktrymdprogram kan skapas. Pådel nationella området anser regeringen del vara viktigt alt även ifortsättningen satsa på områden som fjärranalys, utveckling av rymdverksamheteni Kimna, induslriulveckling och rymdforskning. Regeringen anser vidare all delär angelägel atl söka öka antalet förelag som är aktiva på rymdområdel ochavser all verka för detta. Treföretag är totalt dominerande i när det gäller arbete inom rymdområdet,nämligen , och . Dessaföretag har en avsevärd kompetens inom sina speciella områden och har gjortstora investeringar för utvecklingsarbete och tillverkning av rymdlekniskaprodukter. Kompelens och resurser har byggts upp under ell ljugotal år bl. a.med statligt stöd. Föratt skall kunna delta i internationeUt rymdsamarbete och få order från t.ex. på rymdlekniska produkter och utvecklingsarbete 421 sommoisvarar våra insatser är del nödvändigt all ha en svensk industri med denkompetensnivå som dessa tre företag representerar. Enbetydande risk finns för alt förseningar kommer all uppslå i de tre s. k. basprojeklenoch med följd atl dessa projekts lids- och betalningsplaner kommer allförskjutas. Mot denna bakgmnd har regeringen gjort bedömningen all svenskabetalningar lill basprojeklen till viss del kan senareläggas. Föratl förbättra svensk industris möjligheter all la några av de mestkvalificerade utvecklingsuppdragen från kan förberedande arbeten påbörjasinom del nationella rymdprogrammet. Av detta skäl gör regeringen denbedömningen att de medel som planerats för ESA-samarbele och ej kommer allutnyttjas för detta ändamål på gmnd av förseningar inom ESA-programmel, börutnyttjas inom del nationella rymdprogrammet. En breddning av gmppenrymdförelag är önskvärd av flera skäl. Den etablerade rymdinduslrin visar ellallt mindre intresse av all vara leverantörer av apparater och experimentulmslningarför DFR:s nationella rymdforsknings- och Qärranalysprogram. Dessa utmstningarskall i regel användas under kort lid och skall utvecklas i nära samarbete medforskare i en miljö som mer liknar ett laboratorium än den som finns iindustrin. En breddning av rymdinduslrinkan även vara motiverad av andra skäl, som exempelvis att rymdområdel vidgas lillall innefatta nya teknikområden. Detta gäller de förberedelser som startarför att utveckla framlidens rymdflygplan, dvs. flygplan som kan starta ochlanda på vanliga flygfält och som kan medföra satelliter och annan last ul irymden. Med denna framlida leknik beräknar man kunna sänka uppsändningskoslna-demalill rymden drastiskt jämfört med vad dagens engångsrakder kostar. kombinerarteknik från flygplan och raketer och engagerar därmed industrier även utanför rymdområdel.Även vetenskapliga och flygtekniska institutioner kommer atl delta iförberedelsearbetet. är etl av de få länder i som har såvälflyg- som rymdindustri och som därför har extra goda möjligheter att delta iett sådant arbete. Sammanfattningsvis kan detkonstateras all en breddning av den svenska rymdindustrin är både önskvärd ochnödvändig samt all den i första hand motiveras av arbetsuppgifter inomrymdforskningsprogrammet. Vidare vidgas såväl fjärranalys- somrymdteknikområdena lill atl innefatta teknik som delvis ligger utanför den etableraderymdinduslrins kompelens. Regeringen anser därföratt resurser inom del nationella rymdprogrammet bör avdelas för att åstadkommaen breddning av den krets svenska förelag som är verksamma på rymdområdel. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. F 4.Europeiskt rymdsamarbete, m. m. 257 359000 276323000 360130000 1988/89Ulfall 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) är enligt sin instmktion (1988:343) centralförvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- ochfjärranalysverksamheten. DFR är även kontaktorgan med intemationellaorganisationer, särskilt , och utländska institutioner inom sittverksamhetsområde. 1prop 1987/88:100 bil. 14 redovisades förslagen beträffande bl.a. del europeiskarymdsamarbetet. Föredraganden gjorde bedömningen all deltagandet i 5och Hermesprojeklen skulle komma all medföra atl anslaget skulle behöva ökasmed ca 50 milj.kr. under budgetåren 1990/91 -1992/93 i jämförelse medden i prop 1985/86:127 fastlagda nivån förbudgetård 1989/90. Ijuni 1989 bemyndigade regeringen atl anmäla svenskt deltagande i Columbusprojekletmed kostnadsandel innebärande en svensk totalkostnad av 279,4milj. i1988 års prisnivå. Vid anmälan till om del svenska deltagandet i Columbusprojekletskulle förbehåll göras för godkännande av de nya ekonomiska ramarför ESA-samarbelet som regeringen avsåg all föreslå. Vid beslutslillfälletgjordes bedömningen all anslaget på gmnd av deltagandet i behövde ökasmed 40milj.kr. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av rymdverksamheten (1000-tal kr. i1989 års prisnivå): Europeiskt rymd samarbete, m. m. Nationell rymd verksamhet 37813 + 83 807 +16 500 + 23083 + 106890 År1986 beslutade statsmaktema om omfattning och inriktning av rymdverksamhetenunder perioden /871989/90 (prop. 1985/86:127, NU 21, rskr. DFR överlämnade den 4 febmari1989 en långlidsplan för den svenska rymdverksamheten lill regeringen. Planenredovisar bl.a. förslag lill inriktning av rymdverksamheten under perioden1990/91 1992/93. Denna långlidsplan ärutgångspunkt för delegationens anslagsframslällan för /91. Del dominerande inslagetär delegationens intemationella program som kommer attfrämst utgöras av del svenska deltagandel i samarbetet inom ramen för deleuropeiska rymdorganel (). deltar i gmnd- och velenskapsprogram saml Prop. 1989/90:90 i tillämpningsprogrammet. Treårsplanensutgångspunkt är svenskt deltagande i ESA:s tre stora Industridep. Blandövriga internationella engagemang framhålls det svenska dellagande i delfranska fjärranalyssyslemet SPÖT. Del fransk-svenska avlalel om fjärranalyssaldlilemaSPÖT har utökats och omfattar fömtom SPÖT 1 och 2 även SPÖT 3 lill 5. Sverigesamarbetar även bilateralt med , bl. a. inom mikrograviiationsområddoch om forskningssaldliten , som planeras bli uppsänd . andel av det nationella programmet utgörs av forskargmppernas arbete inom och bilaterala samarbelsprojekl, som SPÖT och . Delegationenföreslår all totalt 440,6 milj. kr. anvisas för rymdverksamhet /91 från anslag under industridepartementet. För europeisktrymdsamarbete, främst inom föreslås 368,7 milj. kr. För nationellrymdverksamhet föreslår DFR atl 71,9 milj. kr anvisas. /91 kan nya projekt komma att aktualiseras med betalningar underkommande budgetår inom en ram av 454,7 milj. kr. Länsstyrelsemai Norrbollens samt Göieborgs och län har liksom Göieborgs och Kimnakommun inkommit med skrivelser som framhåller viklen av all ökar salsningamapå rymdverksamhet och deltar i Columbusprojeklet. Inomprogrammet Myndighetsuppgifter sker den planering och det övriga administrativaarbete som fordras för DFR:s verksamhet inkl. bevakning av de svenskaintressena i . Arbeletinom programmet utförs såväl av DFR:s personal som av Rymdbolaget i form avuppdrag från DFR. DFR hade vid utgången av /89 tio anställda. Tolakberäknar DFR 4700000kr. exkl. pris- och löneuppräkning under programmet /91. DFRhemställer vidare om all delegationens benämning ändras till rymdstyrelsen. ProgrammetEuropeiskt rymdsamarbete omfattar dellagande i ESA:s verksamhet samlbilaterala europeiska samarbelsprojekl inom rymdområdet. Programmet innehållersåväl vetenskapliga projekt som tillämpningsprojekt. Sverigedeltar i ESA:s gmndprogram (obligatoriskt), ESA:s vetenskapli ga program (obligatoriskt) och ESA:s tillämpningsprogram. Gmndpro- grammet omfattar allmänna studier, teknisk forskning, drift av marksta tioner (bl. a. på ) saml inköp och underhåll av tekniska basresurser. ESA:s vetenskapligaprogram innehåller egna vetenskapliga satellitprojekt och samarbelsprojekl medandra rymdorganisationer. ESA:s tillämpningsprogram innehåller experimentellaoch preoperativa saldlitprojekl för telekommunikation och jordobservation samtutveckling av rymdlran-sportfacilileter saml de nya basprogrammen 5, Hermesoch . Dessutom ingår program för syslem- och teknikutveckling samt förstudierav framlida projekt. Medlemsländema medverkar på eget initiativ itillämpningsprogrammen. I varje program fördelas verksamheterna i form avuppdrag lill medverkande länders industri i proportion till resp. landsfinansieringsåtagande. Tolak beräknar DFR . för den del av programmet som finansieras via anslag underindustridepartementet. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. ProgrammetNationell rymdverksamhet omfattar projekt inom områdena rymdforskning,fjärranalys och induslriulveckling. Programmet omfattar även driften av (Kimna). Inom programmet finns även induslriulveckling och viss Ijärranalysverksamhet. DFR:sstöd lill Qärranalysverksamhel har /80 koncentrerats molutvecklingsprojekt rörande överföring, bearbetning och tolkning av saldlildataavseende bl. a. mark- och vegetalionsområden. DFR anser altdelprogrammet industriutvecklingen skall ha lill mål alt bygga upp teknisktkunnande och erfarenhet för all utveckla den svenska rymdinduslrin och tillförasvenskt näringsliv avancerad teknik. Speciellt skall svensk industris förmåga atlutveckla och tillverka produkter samt tillhandahålla tjänster med rymdlekniskanknytning stimuleras. Vihar redogjort för våra förslag beträffande inriktningen av det europeiskarymdsamarbetet. Totalt beräknar vi för ESA-samarbele och bilateralt samarbete355030000kr. prisnivå för /91. Delta innebär enhöjning med . vilket främst motiveras med del svenska deltagandet iAriane 5, och Columbuspro-jeklen inom det europeiska rymdsamarbetet. Enligt besluthar regeringen bemyndigats all ikläda staten ekonomiska förpliktelser föråtaganden inom rymd- och fjärranalysområdet med betalningar under kommandebudgetår. Vi beräknar all vid utgången av /90 inom ramen förtidigare bemyndiganden kommer beslut att ha fattals om projekt i sådanomfattning all bemyndi-gandeskulden vid budgetårels utgång uppgår till 2 143milj. Ullrycket bemyndigandeskuld används för all ange vilka framtida betalningsålagan-denfrån sida som föreligger . Vid utgången /91 beräknar regeringen all den utgående bemyndigan-deskuldenkommer all uppgå till 1 769 milj. kr. Under /91 kan nya projektaktualiseras med betalningar under kommande budgetår inom en ram av 454,7 milj.kr. Budgetförslagetbeträffande statens löne- och pensionsverk innebär all kostnaderna för pensionsadministralionenskall läckas av avgifter fr.o. m. /91. Vi har vid vår medelsberäkningtagit hänsyn till dessa avgifter. Regeringen anser det intemotiverat atl nu ändra DFR:s benämning på det sätt som DFR föreslagit. För DFR:smyndighetsuppgifter har vi beräknat 5,1 milj. kr. för /91. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. 1. all godkänner deriktlinjer för rymdverksamheten som regeringen förordat, 2. att till Europeisktrymdsamarbete m. m. för /91 anvisar ell förslagsanslag på , 3. alt bemyndigarregeringen all under /91 låta staten la på sig ansvarel förbetalningar under kommande budgetår inom europeiskt rymdsamarbete om högst454700000 kr. 1988/89 Utfall 1989/90Anslag 1990/91 Förslag Regeringenhar redogjort för sina förslag beträffande inriktningen av dennationella rymdverksamheten. Vi föreslår alt anslaget förs upp med 60 896 000kr. prisläge för /91. Under /91kan nya projekt komma all aktualiseras med betalningar under kommande budgetårinom en ram av 20 milj. kr. 1. all till Nationellrymdverksamhet för /91 anvisar ell reservationsanslag av60896000 kr., 2. att bemyndigarregeringen att under /91 låta staten ta på sig ansvaret förbetalningar under kommande budgetår på del nationella rymdområdel om högst20000000 kr. F7.Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete