prop · GD0337 · 1989-12-31 00:00:00 — Ändringeninnebär att byggnadsnämnderna utan hinder av preskription kan begärahandräckning eller utfärda förelägganden så länge en olovlig användning av enbostadslägenhet pågår. 1 likhet med vad som gäller enligt nuvarandebestämmelser kan handräckning enligt 10 kap. 12 § 1 komma i fråga endastgentemot den som vidtagit den olovliga åtgärden, medan före- läggandeenligt 10 kap. 14 § första stycket riktar sig mot fastighetsägaren, Prop.1989/90: 37 oavseu om det är denne som vidtagit åtgärden eller ej. Ändringenrör endast ingripanden för all återställa omvandlade bostadslägenheter. Övrigafall som regleras i paragrafen berörs inte av den slopadepreskriptionsregleringen. Av övergångsbestämmelserna till denna paragraf följeratl ingripande inte kan ske enligt de nya reglema, om möjligheten all ingriparedan före lagens ikraftuädande upphört på gmnd av preskription. 7 § Om ersätming har betalats för galukosmader enligt 6 kap. 31 eller 32 §eller enligt motsvarande äldre bestämmelser, är kommunen skyldig au betalatillbaka ersätmingen, i den mån skada uppkommer för ägaren av fastigheten genomatt han på grund av alt bygglov vägras inte kan använda fastigheten så somfömtsattes när ersätmingen togs ut. Kommunenär också skyldig atl betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från den dagfastighetsägaren betalade ersätmingen. Ändringeninnebär au au tredje stycket upphävts. Bestämmelsen i del stycket har flyttatslill 14 kap. 8 §. 8 § Ägare och innehavare av särskild rätt lill fastigheter har räU tillersätming av kommunen, om skada uppkommer till följd av au 1. bygglov vägras till au ersättaen riven eller genom olyckshändelse förstörd byggnad med en i huvudsak likadanbyggnad och ansökan om bygglov har gjorts från det atl byggnadenrevs eller förstördes, 2. rivningsförbud meddelas idetaljplan eller områdesbestämmelser eller rivningslov vägras med stöd av 8kap. 16 § 2 eller 3, 3. skyddsbestämmelser förbyggnader som avses i 3 kap. 12 § meddelas i en detaljplan eller iområdesbestämmelser, 4. bestämmelser om vegeuuion samlmarkyums uti'ormning och höjdläge inom sådana områden som avses i 8 kap. 9 §uedje stycket meddelas i områdesbestämmelser, 5. marklov vägras med stöd av 8kap. 18 § första stycket 2 eller 3. Rätttill ersätming föreligger i fall som avses i första stycket 1, om byggnadenförstörts genom olyckshändelse. I övriga fall som avses i första stycket 1 ochifall som avses i första stycket 2 föreligger rätt till ersättning, om skadanär betydande i förhållande till värdet av berörd del av fastigheten. / fall somavses i första stycket 3-5 föreligger rätt lill ersättning, om skadan medföratt pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten. Medförbeslut som avses i första stycket all synnerligt men uppkommer vid användningenav fastigheten, är kommunen skyldig aU lösa fastigheten, om ägaren begär det. Vidtillämpningen av andra och uedje styckena skall även beaktas andra beslut som avses i första stycket saml beslut enligt 3 kap. 2 § lagen (1988: 950) om kulturminnen m. m., 8, 9, 11 och 19 §§ naturvårdslagen (1964: 822) och 19 kap. 2 § vattenlagen (1983: 291), under fömlsäiming au besluten meddelats före det senaste beslutet. Dessutom skall beaktas sådan inverkan av hänsynstaganden enligt 21 § skogsvårdslagen (1979: 429) som i särskilda fall har inirätt . Har talan eller 77 räu till ersätming ellerinlösen med anledning av angivna beslut förlorats Prop. 1989/90: 37 pågmnd av bestämmelsema i 15 kap. 4 § eller motsvarande bestämmelser i lagen omkulturminnen m. m., naturvårdslagen eller vallenlagen, utgör detta förhållandeinte något hinder mot all beslutet beaktas. Harkommunen efter föreläggande enligt 12 kap. 6 § beslutat om rivningsförbud ellerskyddsbestämmelser som avses i första stycket 2 eller 3 för au tillgodose ettriksintresse enligt lagen (1987: 12) om hushållning med natunesuTser m. m., ärstaten skyldig all ersätta kommunen dess kosmader för ersätming eller inlösen.1 fall som avses i första stycket 4 och 5 är ägaren till den anläggning förvilken skydds- eller säkerhetsområdet har beslutats skyldig att ersättakommunen dess kosmader för ersätming eller inlösen. Ändringenhar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.3.2. Ändringeninnebär att kommunen inte bara, liksom , är skyldig all ersätta skadasom uppkommer genom alt bygglov vägras för alt ersätta en byggnad som förstörtsgenom olyckshändelse (se nuvarande 14 kap. 7 § uedje stycket). Kommunen ärockså, om ägaren begär del, skyldig au lösa hela fastigheten, om synnerligt menuppkommer när åiemppförande av en sådan byggnad vägras (se uedje stycket). 18 a § får i ett ärende om bygglov förklara att ennybyggnadsåtgärd eller fastighetsbildning som har utförts i strid mot enstadsplan, byggnadsplan, avstyckningsplan eller tomtindelning med stöd av 34 §,38 § tredje stycket eller 110 § första stycket byggnadslagen (1947:385) ellermotsvarande äldre bestämmelser eller 3 kap. 2 § tredje stycketfastighetsbildningslagen i dess lydelse vid utgången av , skall ansesutgöra en sådan avvikelse som avses i 8 kap. II §första stycket En sådan förklaring får avse endast mindre avvikelser från planeneller tomiindelningen vilka är förenliga med syftet med denna. Förklaringen får lämnas endast i beslut om bifall till ansökan om bygglov. Första stycket skall tdlämpas också ifråga om fastighet, byggnad ellerannan anläggning i den utsträckning den efter ell beslut om fastställelse av enstadsplan, byggnadsplan eller tomtiruielning avviker från planen eller tomtindelningen. Den har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.5. Bestämmelsemainnebär au vissa avvikelser från äldre planer eller lomtinddningar sommedgetts genom di.spens enligi den äldre byggnadslagstifmingen eller den äldrelydelsen av 3 kap. 2 § uedje stycket fastighetsbildningslagen (1970: 988) genomen förklaring av kan likställas med mindre avvikelser somgodtagits enligt 8 kap. 11 § sista stycket PBL eller 3 kap.2 § första stycket andra meningen fastighelsbildningslagen. En sådan förklaring innebär genom hänvisningen till den föreslagna bestämmelsen i 8 kap. 11 § första siyckel 2 b att avvikelsen därefter inte utgör ell hindermot bygglov.Den skall däremoi vägas in om också en prövning enligt den Prop. 1989/90:37 föreslagna nya andra meningen i 8 kap. 11 § sista stycket blir aktuell. Föratl en förklaring skall kunna ges måste det vara fråga om mindre avvikelsersom är förenliga med syftet med planen eller tomtindelningen. I fråga om innebördenav dessa begrepp hänvisas till avsnitt 5.5. Enförklaring kan ges endast i ett beslut i vilket bygglov lämnas. Frågan omförklaring kan alltså inte prövas särskilt. Inie heller är det möjligt attöverklaga förklaringen skili från lovbeslutel. Lovbeslutet kan emellertidöverklagas både av den som berörs av förklaringen och den som berörs av denåtgärd för vilken lov lämnats. Stycketbehandlar de fall där en fastighet, byggnad eller annan anläggning avviker frånen äldre plan eller en lomtindelning och avvikelsen uppkommit genom ett beslutom fastställelse av planen eller tomiindelningen. Även dessa avvikelser kangenom en förklaring godtas vid en bygglovsprövning enligt PBL under sammafömtsätmingar som gäller enligt första stycket. 7.2 Förslaget till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) 22§ Tavla, skylt, inskrift eller därmed jämförlig anordning för reklam,propaganda eller liknande ändamål får ej firmas varaktigt anbringad utomhusutan tillstånd av regeringen eller statlig eller myndighet som regeringenbestämmer. första stycket sägs gäller icke anordning som tjänar till upplysning om påstället bedriven affärsrörelse eller annan verksamhet och ej helleranslagstavla för meddelanden rörande kommunala angelägenheter,föreningssammanuäden, auktioner eller dyliki. Dock får hos myndighet som avsesi första stycket sökas tillstånd jämväl beträffande anordning som här avses.Har sådan anordning anbringats utan tillstånd eller i suid mot givet tillståndoch finnes den vara uppenbart vanprydande i landskapsbilden, får myndighetenmeddela föreläggande om avlägsnande av anordningen eller vidtagande av annanerforderlig åtgärd därmed. Affischeller annan tillfällig anordning utomhus för reklam, propaganda eller liknande ändamålskall av den som anbringat eller låtit anbringa anordningen avlägsnas efter anbringandet, om ej regeringen eller statiig eller kommunalmyndighet som regeringen bestämmer medgivit annat. Vad nu sagts gäller ejanordning eller på anslagstavla anbringade meddelanden som avses i andrastycket. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte anordningar inom vägområdeeller för vilka bygglov krävs eller har lämnats. Bestämmelserrui gäller inteheller sådana åtgärder som inte kräver bygglov efter beslut enligt 8 kap. 5 §första stycket 7plan- och bygglagen (1987:10). Tillägget\ fjärde stycket är en följdändring till 8 kap. 5 § första stycket 7. Tilläggetär nödvändigt för aU inte lillslåndsplikt enligt naturvårdslagen skall uäda i stället för denbefrielse från kravet på bygglov som kan medges enligt Prop. 1989/90: 37 dennämnda punkten. 7.3 Förslaget till lag om ändring ibostadsförvaltningslagen (1977: 792) 1 §Denna lag äger tillämpning på fastighet där det finns bostadslägenhet som är uthyrd eller kan hyras ut av fastighetens ägare för annat ändamål än fritidsändamål och som ej utgör del av hans egen bostad. Fastighet som tillhör staten eller kommun kan ej bli föremål för ingripande enligt 2 §. Närbyggnad tillhör innehavare av inskriven tomuält, äger bestämmelserna i dennalag om fastighet motsvarande tillämpning på tomträtten. 1 fråga om byggnad somannars tillhör annan än ägaren av marken gäller lagen i tillämpliga delar.Såsom ägare av fastighet anses, när omständighetema föranleder det, annan sominnehar fastigheten. Ändringeninnebär att bostadsförvalmingslagens tillämpningsområde vidgas. Denuvarande reglema innebär alt det måste finnas minst en bostadslägen-hel ihuset som är ulhyrd för atl lagen skall kurma tillämpas. I första stycketförsta meningen har lagens tillämpningsområde utvidgats att gälla även i defall del inte finns någon lägenhet i fastigheten som är uthyrd, dvs. när husetär tomt på hyresgäster men en uthyrning för bostadsändamål kan komma i fråga.De närmare fömtsätmingama för atl en tillämpning av lagen skall bli aktuellframgår av 2 §. 2 §Försummar fastighetsägaren vården av fastigheten eller underlåter han au vidtaga angelägna åtgärder för att bevara sundhet, ordning och skick inom fastigheten eller framgår del på annat sätt atl han icke förvaltar faslighetenpå eu för de boende godtagbart sätt, får hyresnämnden besluta om särskild för valming av fastigheten. Beslutom särskild förvaUning får också meddelas om fastighetsägaren underlåter atthyra ut lägenheter för bostadsändamål i fastigheten och det med hänsyn tillbostadsförsörjningen är uppenbart oförsvarligt att lägenheterna står tomma. Ibeslut enligt första eller andra stycket skall hyresnämnden ålägga fastighetsägarenau överlämna förvaltningen lill särskild förvaltare (förvaltnings-åläggande).Kan del antagas au sådant åläggande ej är tillräckligt för au uppnå entillfredsställande förvaltning, skall nämnden i stället besluta atl ställafastigheten under förvalming av särskild förvalUire (tvångsförvalming). Ommöjlighet all i visst fall ställa fastighet under tvångsförvalming enligt dennalag finns bestämmelser i bosladssaneringslagen (1973: 531). Detnya andra stycket i paragrafen har behandlats i avsniu 4. Somframgår av den allmänna motiveringen ger paragrafen endast begränsademöjligheter till ingripanden. Bestämmelsema rikuir sig i första hand motfastighetsägare som av spekulativa skäl låter lägenhetema stå lomma. Ennyhet är att ett ingripande enligt denna paragraf kan komma i fråga inte Prop. 1989/90: 37 bara när de kvarboendes inuessen motiverar del. Även i delfall huset inte alls är bebott kan eu ingripande ske. Av1 § följer att det för ett ingripande fordras all det är fråga omhyres-upplålelse som fastighetens ägare kan göra. Vid en ombildning av hyresräulill bostadsrätt kommer fastigheten i något skede atl förvärvas av en bostadsrättsförening.Om det saknas hyresgäster är del oftast fastighetsägaren själv som tillsammansmed andra personer bildar föreningen. Bosiadsförvall-ningslagen är inte primärtavsedd att omfatta fasligheter som ägs av en bostadsrättsförening. Men närföreningen hyr ut lägenheter är del dock inget som hindrar au lagen tillämpas(jfr 1 § samt prop. 1976/77: 151 s. 48 f). Med den nu vidtagna lagändringen kanlagen tillämpas också i de fall när någon lägenhet över huvud taget inte ärupplåten i föreningen. Förall eu ingripande skall kunna ske krävs del all det finns oulhyrdabostadslägenheter i fastigheten. Atl bestämt ange något visst antal eller någonviss andel lägenheter har inte anseus lämpligt. Lagen sätter inte upp någotkrav på au lägenheterna endast tillfälligtvis är outiiyrda. Även lägenhetema ien rivningsfastighet kan alltså omfattas av lagen under fömlsäiming dock aulägenhetema är i det skick att de utan störte omgång kan ställas i ordning (senedan). Lagenger möjlighet till ingripande endast i de fall då del är uppenbart oförsvarligmed hänsyn till situationen på bostadsmarknaden all lägenhetema står lomma. Detkrävs alltså atl del finns en efterfrågan på de lägenheter som Slår lomma ochatt denna efterfrågan också avser den hyrestid som kan bli aktuell (i fråga omtidsbegränsade hyreskontrakt, jfr 3 och 45 §§ hyreslagen). I praktiken kanförväntas att ingripanden blir aktuella endast i de fall lägenhetema kommer allstå lomma under någon längre lid. Sominledningsvis sagts riktar sig bestämmelsema i första hand mot fastighetsägaresom låter tömma sina lägenheter av spekulativa skäl, t. ex. inför en ombyggnad,en försäljning eller ombildning till en bostadsrättsförening. Men även omspekulativa inslag saknas kan det ibland vara uppenbart oförsvarligt om enfastighetsägare låter sina lägenheter stå tomma. Som exempel kan nämnas attplanerade ombyggnadsåtgärder blivit starkt försenade eller au en rivning avhuset blivit uppskjuten. Om lägenhetema är i sådant skick att de fortfarande ärlämpliga som bostäder eller i vari fall kan sältas i fullt bmkbart skick utanstörte insatser (jfr 12 kap. 9 § första stycket jordabalken), kan ettingripande enligt lagen bli akuiellt. Fråganhuruvida del är oförsvarligt alt undertåta hyra ut lägenhetema blir givetvis ytterst beroende på de skäl som fastighetsägaren har för all låta lägenheterna stå tomma. Om del finns fullt godtagbara skäl för att inte hyraut, kan något ingripande naturligtvis inte ske. Del är bara i uppenbart oförsvar bara fall som lagen får någon betydelse. Av lagen följer att skälen för fastig hetsägarens underlåtenhet alt hyra ut måste vägas mot situationen på bostads marknaden. Om del inte finns något intresse över huvud taget från bostads försörjningssynpunkt att få tillgång till lägenhetema, saknar del givetvis betydelse viUca skäl fastighetsägaren har för att låta lägenheterna stå tomma. 6 1989/90. Ett beslut enligt de nyabestämmelsema medför atl en förvaUning enligt Prop. 1989/90: 37 lagensbestämmelser kan komma lill stånd antingen efter ell särskilt förvaltningsåläggandeeller genom tvångsförvalming. Den särskilde förvaltarens behörighet följer avsamma bestämmelser som gäller . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen aU anta förslagen till 1. lag om ändring i plan- ochbygglagen (1987: 10), 2. lag om ändring i naturvårdslagen(1964: 822), 3. lagom upphävande av lagen (1973: 189) med särskilda hyres bestämmelser för vissa orter och 4. lagom ändring i bosUidsförvalmingslagen (1977: 792). Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Förteckningöver de remissinstanser som yttrat Prop.1989/90: 37 sig över departementspromemorian (Ds 1989: 11) Bilaga i Övemattningslägenheter m. m. Ytuandenhar till avgetts av följande myndigheter ochorganisationer. ,, kammartätten i , bostadsdomslolen, hyresnämndema iStockholm, och , , ,statens invandrarverk, , statens råd för byggnadsforskning,, plan- och bosladsverkei,riksrevisionsverkel, länsstyrdsema i , samt län, . i ,Näringslivets byggnadsdelegation, , ,. , , (), SverigesBosladsräusföreningars cenual-organisation (SBC), SverigesFastighetsmäklarsamfund, saml följandekommuner: , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , och . Dessutomhar skrivelser kommit in från Medborgartällsrörelsen och en enskild person. Följandemyndigheter och organisationer har avståu från au yttra sig, nämligenjustitiekanslem, , Bygg-enueprenörema,kooperativa bostadsförening (SKB) samt följande kommuner:Nortköping, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , och . Lagförslagi promemorian (Ds 1989: 11) m, Prop. 1989/90: 37 Lag omändring i (1987: 10) Härigenomföreskrivs atl 8 kap. 11 § och 10 kap. 27 § (1987: 10)skall ha följande lydelse. Ansökningarom bygglov för åtgärder inom områden med detaljplan skall bifallas om 1. åtgärdeninte suider mot detaljplanen, varvid det förhållandel att genom förandetiden inte börjat löpa utgör hinder mot all bygglov länmas, 2. den fastighet och den byggnad på vilken åtgärdenskall utföras stämmer överens med detaljplanen och med den fastighetsplan somgäller för området, och 3. åtgärden kan antas uppfyllakraven i 3 kap. Omfastigheten inte stämmer överens med fastighetsplanen och om ansökningenkommer in före utgången av genomförandetiden för detaljplanen, skall sökandenföreläggas all inom viss lid visa atl ansökan om förrätming gjorts för augenomföra den fastighetsindelning, som fömtsätts i fastighetsplanen. Beträffandesådana inre åtgärder i byggnader som anges i 1 § första stycket 4-6 och sådanayttre åtgärder på byggnader som anges i 3 § första stycket 1 skall bygglovlämnas även om fömtsätmingama i första stycket 2 inte är uppfyllda. Ävenom fömlsäimingarna i första stycket är uppfyllda, får bygglov till åtgärder påmark som enligt detaljplanen utgör kvarlersmark för allmänt ändamål lämnasendast om ändamålet är närmare angivet i planen. Saknar detaljplanenbestämmelser om en byggruids användning, skall bygglov inte lämnas för åtgärdenligt 1 § första stycket 3, om åtgärden avser bostadslägenhet, som behövs förbostadsförsörjningen. Bygglov får lämnas till åtgärder som innebär mindreavvikelser från detaljplanen eller fastighetsplanen, om avvikelsema ärförenliga med syftet med planen. Harfrågan om påföljd för en överträdelse som avses i 4 § första stycket intetagits upp till överläggning vid sammaniräde med inom tio årfrån del att överträdelsen begicks, får byggnadsavgift eller tilläggsavgiftinte las ut. Deua gäller också i fråga om särskild avgift. Därvid skall dock istället gälla av ue år. tilläggsavgift inte tas ut. Deua gäller också i fråga om särskild avgift. Därvid skall dock i stället gälla av ue år. har förflutitfrån del att en åtgärd som avses i 12 § 1-3 vidtogs, får inteansöka om handräckning eller besluta om föreläggande enligt 14 § förstastycket. harförflutit från det atl en åtgärd som avses i 12 § 1-3 vidtogs, får byggnadsnämndeninte ansöka om handräckning eller besluta om föreläggande enligt 14 § förstastycket. Vad som rui har sagts skall dock inte tdlämpas när någon utan lovenligt 8 kap. 1 § 3 har tagit i anspråk eller inrett en bostadslägenhet förannat ändamål än bostadsändamål. 1989/90: 37 Bilaga 2 Dennalag uäder i krafl . Den nya bestämmelsen i 27§ andra meningen skall inte tillämpas, om en ägare eller någon annan mot vilkaingripande kan ske gör sannolikt all åtgärden vidtogs före . 2 Förslagtill Prop. 1989/90: 37 Lag omupphävande av lagen (1973: 189) med särskilda Bilaga 2 Härigenomföreskrivs atl lagen (1973: 189) med särskilda hyresbestämmelser för vissaorter skall upphöra aU gälla vid utgången av . Lag omändring i bostadsförvaltningslagen (1977: 792) 1989/90: 37 Bilaga 2 Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ bostadsförvalmingslagen (1977: 792) skall haföljande lydelse. Denna lag äger tillämpning på fastighet där del finns bostadslägenhet som är ulhyrd av fastighetens ägare för annat ändamål än fritidsändamål och som ej utgör del av hans egen bostad. Fastighet som tillhör staten eller kommun kan ej bli föremål för ingripande enligt 2 §. Dennalag äger tillämpning på fastighet där del finns bostadslägenhet som är ulhyrdav fastighetens ägare för annat ändamål än fritidsändamål och som ej utgör delav hans egen bostad. Om beslut om särskild förvaltning meddelas enligt 2 §aruira stycket får dock lagen tdlämpas, även om det för tillfället inte finnsnågon lägenhet i fastigheten som är uthyrd. Fastighet som tillhör staten ellerkommun kan ej bli föremål för ingripande enligt 2 §. När byggnad tillhörinnehavare av inskriven tomuätt, äger bestämmelsema i denna lag om fastighetmotsvarande tillämpning på tomträtten. 1 fråga om byggnad som annars tillhörannan än ägare av marken gäller lagen i tillämpliga delar. Såsom ägare avfastighet anses, när omständighetema föranleder det, annan som inneharfastigheten. Försummarfastighetsägaren vården av fastigheten eller underlåter han att vidtagaangelägna åtgärder för att bevara sundhet, ordning och skick inom fastigheteneller franigår det på annat säu atl han icke förvaltar fastigheten på eu för deboende godtagbart säu, får hyresnämnden besluta om särskild förvalming avfastigheten. Beslut om särskild förvaltning får också meddelas om enfaslighets-ägare urulerlåter att hyra ut lägenheter för bostadsändamål närdetta lämpligen kan ske och det med hänsyn till bostadsförsörjningen inte ärförsvarligt att lägenheterna står outhyrda. 1 beslut enligt första stycket skall hyresnämnden ålägga fastighetsäga- 1beslut enligt första och andra stycket skall hyresnämnden ålägga fastighetsägaren att överlämna förvalmingen till särskild förvaltare (förvaltningsåläggande). Kan det antagas atl sådant åläggande ej är tillräckligt för au uppnå en tillfredsställande förvalming, skall nämnden i stället besluta att ställa fastigheten under förvalming av särskild förvaltare (). överlämna förvaltningen lill särskild förvaltare (förvaltnings-åläggande).Kan det antagas att sådant åläggande ej är tillräckligt för att uppnå entillfredsställande förvaltning, skall nämnden i stället besluui att ställafastigheten under för valtning av särskild förvaltare (tvångsförvalming). Om möjlighet att i visstfall ställa fastighet under tvångsförvalming enligt denna lag finnsbestämmelser i bostadssaneringslagen (1973:531). 1989/90: 37 Bilaga 2 Denna lag uäder i kraflden . Förteckningöver de remissinstanser som yttrat Prop.1989/90: 37 sig över promemorian "Förslag till ändringar iplan- Bilaga 3 och bygglagen och naturvårdslagen" Yttrandenhar lill avgetts av följande myndigheter ochorganisationer. Hovrättenför Väsua , kammarräuen i , ,px)stverket, , statens vägverk, statskontoret, statens råd förbyggnadsforskning, , cenualnämn-den förfastighetsdata, , , ,uuedningen (ME 1988:04) om en översyn av naturvårdslagen m. m., . Svenska föreningen förbyggnadsvård. Föreningen Sverigesbyggnadsnämndssekrelerare, ,, , ,, , ,, Sveriges Bostadsrättsföreningars cenualorganisation (SBC),(), ,Byggentreprenörema, Näringslivets byggnadsdelegalion, ,. Svenska kommunaltekniska föreningen, länsstyrelserna i följandelän: , , , , , ,, och , , , , ,, , , , Norrbollen, samt följandekommuner: , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , Ömsköldsvik, , , , och . Lagförslagi promemorian Prop. 1989/90: 37 "Förslag till ändringar i Bilaga 4 Lag om ändring i (1987: 10) Härigenomföreskrivs i fråga om (1987: 10)1.... Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Detaljplanenbestår av en plan- Detaljplanen beslår av en plan- kartaoch en särskild handling med karta och bestämmelser eller, om bestämmelsereller, om innehållet innehållet framgår tydligt, av endast framgår tydligt,av endast endera av endera av dessa delar. plankarta skall framgå hur planområdei delas upp på mark för skilda ändamåloch vilka bestämmelser som gäller för olika områden. Planhandlmgamaskall utformas så att det tydligt framgår hur planen reglerar miljön.