prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — I momentet har vidare samlats den nuvarande bestämmelsen ipunkt 9 andra stycket av anvisningarna till 25 § KL om avdrag för ränteutgiftnär en fastighet eller bostadsrättslägenhet övergår från att redovisas iinkomstslaget näringsfastighet till att beskattas enligt reglerna förprivatbostad. Vidare har tillagts en bestämmelse av motsvarande slagbeträffande inkomstränta. Lagrådet har föreslagit vissa redaktionella ändringar imomentet, vilka bör genomföras. Vidare har bestämmelserna i punkterna 2 och 4 av anvisningarnatill 41 a § KL om beskattning av utdelning och kapitalavkastning fränsamfällighet överförts hit. Sjätte stycket som fått en annorlunda utformning än ilagrädsremissen sä- 700 kerställer att utgifter och intäkter inte dras av tvågånger eller lämnas obe- Prop. 1989/90:110 skattade då egendom som tidigareingått i näringsverksamhet pä grund av ändrade förhållanden i stället utgörprivatbostadsfastighet eller privatbostad. Lagrådet har framhållit atttillämpligheten av bestämmelsen i remissen torde förutsätta att redovisningenav näringsverksamheten upphört vid beskattningsårets ingång. I annat falltorde enligt lagrådet föregående års utgående fordran eller skuld återkommasom ingående poster i näringsverksamheten för beskattningsåret. I och med attt.ex. en fastighet övergår till privatbostadsfastighet skall emellertid intelängre i skattehänseende hänsyn tas till balansposter som är hänförliga tillfastigheten. En regel av det aktuella slaget behövs därför även för t.ex. detfallet att en mangårdsbyggnad med tillhörande tomt på en jordbruksfastighetändrar karaktär till privatbostad (jfr punkt 1 nionde stycket av anvisningarnatill 24 § KL). 3 § 4 mom. Momentets/ö/'5M stycke motsvarar nuvarande punkt 5 avanvisningarna till 39 § KL. I andra stycket har tagits in bestämmelser om avdrag förs.k. räntefördelning (jfr avsnitt 8.10.2). Sädan fördelning jämställs medränta. För de fall en enskild näringsidkare eller delägare i handelsbolag skallgöra avdrag för räntefördelning finns särskilda bestämmelser i stycket omförhöjd gräns för full avdragsrätt för ränteutgifter. De beloppsgränser somregleras i 3 § 2 mom. andra stycket skall höjas med ett belopp sommotsvarar statsläne räntan vid beskattningsårets ingång multiplicerad med reduceringen av fas tighetsvärden m.m. enligt 6 § andra stycket lagen om skatteutjämningsreserv resp. punkt 16 tredje stycket av anvisningarna till 22 § KL. Detta motsvarar den del av räntefördelningen som belöper på reduceringen. Reduceringen enligt survreglerna görs . Motsvarande reducering sker för del ägare i handelsbolag vid räntefördelning. Delägare i handelsbolag som är berättigade till avdrag för räntefördelning får en höjning av avdragsgränsen som svarar mot hans "andel" i reduceringen. Höjningen av avdragsgränsen kan aldrig överstiga räntefördelningsbeloppet, dvs. avdraget i kapital resp. intäkten i näringsverksamhet. I tredje stycket anges att kostnad vid förtida inlösen avlån är avdragsgill som ränta. Detta innebär inte att expeditionsavgifter o.d.blir avdragsgilla som ränta. Endast den ersättning som långivaren betingar sigsom direkt kompensation för uteblivna kommande ränteintäkter är avdragsgill.Det anges vidare att tomträttsavgäld skall behandlas som en ränteutgift. Dettaöverensstämmer med gällande rätt. I stycket anges ocksä att ränta som förmånsbeskattasenligt punkt 10 av anvisningarna till 32 § KL skall vara avdragsgill somränteutgift (jfr avsnitt 5.3.2.1). 3 § 5 mom. I första stycket anges att reglerna om kontantprincipenvid tjänst skall tilläm pas ocksä i fråga om inkomst av kapital. Till stycket har ocksä förts en mot svarighet till den nuvarande regeln i punkt 4 tredje stycket av anvisningarna till 41 §. Enligt denna bestämmelse gäller att räntor som gottskrivs bankkon- -jq ton per den31 december anses som tillgängliga för lyftning denna dag. I andra stycket anges att bestämmelserna i 9 mom. omförvärv av rätt till utdelning ocksä skall tillämpas vid förvärv av rätt tillränta. 3 § 6 mom. Momentets/örs/fl stycke svarar mot nuvarande 41 § tredjestycket KL. I andra stycket anges att ersättning i samband med förvärvav skuldebrev för upplupen men inte förfallen ränta (räntekompensation) intefår dras av när räntan faller ut, utan först när fordringen avyttras. Detta innebärett avsteg från nuvarande ordning. Enhetliga regler gäller därmed förfordringar resp. aktier o.d. Efter förslag frän lagrådet har stycket getts denutformningen att räntekompensation behandlas som en del av köpeskillingen ävenhos överlätaren. Han skall alltså ta upp hela intäkten med avdrag för anskaffningsutgiftersom reavinst. 3 § 7 mom. Momentets första stycke motsvaran med redaktionellaändringar, en första del av nuvarande punkt 2 första stycket av anvisningarnatill 38 § KL. Andra stycket motsvarar i huvudsak nuvarande punkt 8 avanvisningarna dll 38 § KL. Tredje stycket svarar, med redaktionella ändringar motpunkt 2 fjärde stycket av anvisningarna till samma paragraf. 3 § 8 mom. Momentet motsvarar nuvarande 38 § 1 mom. andra och fjärdestyckena KL. 3 § 9 mom. Första stycket i momentet motsvarar, med redaktionellaändringar, punkt 3 första stycket av anvisningarna till nuvarande 38 § KL. Andra stycket motsvarar innehållet i nuvarande 38 § 1 mom.tredje stycket KL. Tredje och fjärde styckena motsvarar med en redaktionell ändringpunkt 3 femte och sjätte styckena av anvisningarna till nuvarande 38 § KL. Denu gällande styckena två-fyra i anvisningspunkten kan undvaras eftersomregleringen i dessa stycken täcks av bestämmelserna i första stycket. 3 § 10 mom. Med undantag för sista meningen i andra stycket motsvararmomentet nuvarande punkterna 5 och 6 av anvisningarna till 38 § KL. Sistameningen i momentet har hämtats från punkt 5 av anvisningarna till 41 § KL. 3 § 11 mom. Första och andra styckena i momentet motsvarar, medredaktionella ändringar, nuvarande punkt 9 av anvisningarna till 38 § KL.Sista stycket har hämtats frän nuvarande punkt 7 av anvisningarna till 39 § KL. 3 § 12mom. Bestämmelserna i detta moment har behandlats i avsnitt6.8. Lagtexten har omarbetats enligt lagrådets förslag. Första stycket innehåller bestämmelser om den del avutdelning som skall tas upp som intäkt av tjänst. Om akder e.d. har erhållitsgenom arv, gåva etc. skall det anskaffningsvärde användas som den tidigareägaren hade varit berättigad till om han hade avyttrat egendomen vid tidpunktenför överlåtelsen. Efter förslag av lagrådet har en hänvisning gjorts till 24 §1 mom. tredje stycket. Som lagrådet framhållit får t.ex. en arvtagaretillgodoräkna sig arv-lätarens ovillkoriiga kapitaltillskott näranskaffningskostnaden bestäms. 1 attdra stycket finns bestämmelser om sparad utdelning.Om utrymmet för utdelning inte utnyttjas sparas det dll ett senare än Sparadutdelning skall senare är minska sädan del av utdelning eller reavinst somannars skulle ha tagits upp som intäkt av tjänst. Minskningen skall ske ävenutan yrkande när sädan utdelning eller reavinst redovisas. Sä länge den sparadeutdelningen kvarstår läggs den till anskaffningskostnaden vid beräkning avutdelningsutrymmet, vilket kan ses som en ränteuppräkning. Denna uppräkningfår, som lagrådet påpekat, göras med ränta pä ränta. Tredje stycket innehåller bestämmelser om reavinst.Innebörden är att hälften av reavinsten skall tas upp som intäkt av tjänst.Finns sparad utdelning tas hälften av den del av reavinsten som överstiger densparade utdelningen upp som intäkt av tjänst. I fjärde stycket föreskrivs att reglerna tillämpas ävenefter det att ett företag upphört att vara fämansföretag, dock endast i frågaom aktier som ägdes vid övergängen eller förvärvats med stöd av dessa aktiert.ex. I femte stycket behandlas ett undantag frän tillämpningenav reglerna, nämligen det fallet att varken den skattskyldige eller någon honom närstå ende är verksam i företaget i betydande omfattning. En person skall alltid anses verksam i betydande omfattning i ett företag om hans arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i företaget. Till denna grupp av kva lificerat verksamma hör naturligtvis företagsledare och andra högre befatt ningshavare. 1 mindre företag kan arbetsledare och ibland även anställda utan någon ledarbefattning räknas till samma kategori. Detta gäller särskilt i sädana fall där delägarna kan anses bedriva en gemensam verksamhet. Det behöver inte vara fråga om ett heltidsarbete utan arbetsinsatsen måste ses i relation till företagets omfattning och övriga omständigheten medlem som inte utför kontinuerligt arbete kan dock inte utan vidare anses kvalificerat verksam, även om han gjort enstaka insatser av stor betydelse t.ex. för att skaffa en viktig order till företaget. Som huvudregel beaktas en dast verksamhet . Efter förslag av lagrådet har lagtexten kompletterats sä att det framgår att verksamhet under någon del av tioårsperioden avses. Bestämmelserna i momentet skall tillämpas även när arbetsinsatsen i företaget upphört men i stället sker i annat fåmansföretag med samma eller likartad verksamhet, ef tersom det annars kunde bli möjligt att flytta verksamheten mellan oUka företag och spara arbetsinkomsten i ett vilande företag. nas i sådant fall först från det vederbörandes verksamheti det senare företa- Prop. 1989/90:110 get upphört. Som lagrådet påpekat är deten förutsättning för förlängning att det finns en kontinuitet i den meningenatt den som är verksam i det senare företaget tidigare skall ha varit verksam iden skattskyldiges eget företag. Vidare skall inte ha förflutitmellan den tidpunkt då verksamheten i den skattskyldiges företag upphörde ochden tidpunkt då verksamheten i det andra företaget påbörjades. I sjätte stycket finns två undantagsregien Den förstagäller vid beskattning av såväl utdelning som reavinster och tar sikte på falldär uttag i form av utdelning eller reavinst inte innebär någon fördel. Så blirvanligtvis fallet om av avkastningen tillfaller utomstående. Det kanemellertid i vissa fall vara komplicerat att utreda hur avkastningen i form avutdelning och värdestegring fördelar sig pä delägarna. Regeln har därförutformats så att det åligger den skattskyldige att visa att förutsättningarnaför undantag föreligger, I ett enkelt fall där av aktierna underhela bolagets verksamhetstid har ägts av utomstående och aktierna medför likarätt, kan det enkelt konstateras att förutsättningar för undantag föreliggenHar aktierna olika rätt till utdelning eller eljest olika karaktär kan bedömningbli svårare, liksom om vinstandelsbevis, konvertibla skuldebrev e.d. utfärdats.Även d-digare års förhållanden mäste beaktas för att hindra att successivautförsäljningar, som syftar till att ta ut ackumulerad utdelning ellerreavinster efter en försäljning av en minoritetspost av aktierna, leder tillicke avsedda skatteförmåner. Om särskilda skäl föreligger skall undantag integöras. Exempel på sådana särskilda skäl kan vara inbördes avtal som reglerarden faktiska fördelningen av resultatet, korsvisa äganden eller avtal omframtida förvärv. Det bör framhållas att bevisskyldigheten ligger pä denskattskyldige och det ligger i sakens natur att denna blir svårare att fullgöraju mer komplicerade förhållandena än Det andra undantaget avser endast beskattning avreavinster och har redan behandlats (avsnitt 6.8.1). Sjunde stycket har ändrats enligt förslag av lagrådet. Närmakar och barn under 18 är erhåller tjänstebeskattad utdelning eller reavinstskall skatt beräknas enligt den skattesats som skulle ha gällt om inkomstentillfallit den person i familjekretsen som är eller har varit kvalificeratverksam i företaget och har den högsta beskattningsbara inkomsten, I ättonde stycket ges regler av innebörd att företag inomen koncern ses som en enhet. Av nionde stycket framgår att definitionen avfåmansföretag i punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL skall användas också viddllämpningen av detta moment. En viss utvidgning av tillämpningsområdet skalldock göras på det sättet att delägare som själva eller genom närstående äreller har varit verksamma i företaget i betydande omfattning betraktas som enägare. Syftet är företag som drivs gemensamt av mänga delägare, som allaarbetar i företaget, skall behandlas som fåmansföretag. I tionde stycket anges att samtliga finansiella instrumentsom avses i 27 § skall likställas med aktier och andelan Efter förslag avlagrådet har stycket flyttats och kompletterats så att det klart framgår attbestämmelserna i detta momenttäcker ocksä de undantagsfall dä företaget inte är ett aktiebolag /90:110 utan en ekonomisk förening. 3 § 13 mom. I första stycket föreskrivs att avdrag får göras enligtreglerna om reaförlust för kvarstående underskott när en förvärvskälla inominkomstslaget näringsverksamhet upphön Avdraget får fördelas på taxeringenåret då förvärvskällan taxerades och de två därpåföljande taxeringarna. En förvärvskälla har inte upphört sä länge någon tillgängeller skuld finns kvan Att avdraget skall ske enligt reglerna för reaförlustinnebär att av underskottet får dras av. Det innebär ocksä attförlusten måste vara definitiv och verklig. För att sä skall vara fallet krävsatt alla tillgångarna i förvärvskällan avyttrats till marknadsmässiga priser elleratt uttagsbeskattning skett. Avdragsrätt föreligger således inte om tillgångaröverförts från en förvärvskälla i enskilt bedriven näringsverksamhet dll ettakdebolag dll bokföringsmässiga värden som understiger marknadsvärdet utanuttagsbeskattning. För att innebörden av hänvisningen till reavinstreglernaskall framgå tydligt har en ny mening fogats till stycket i dess lydelse enligtlagrädsremissen. Av andra stycket framgår att rätt till avdrag inteföreligger i fråga om verksamhet utomlands eller när en förvärvskälla upphörför en delägare i ett handelsbolag genom att andelen överläts. För delägare ihandelsbolag innebär denna bestämmelse att eftersom underskottet inte äravdragsgillt skall omkostnadsbeloppet inte heller reduceras vid beräkning av reavinstenvid avyttring av andelen (jfr 28 §). Tredje stycket - som är ändrat i förhållande tilllagrädsremissen - innehåller spärregler för obeständssituationen 3 § 14 mom. Momentets första stycke motsvarar nuvarande 37 och 40 §§KL. I andra stycket anges att skattereduktion medges enligt 2 § 4 mom. UBL förunderskott i inkomstslaget kapital. I den senare paragrafen föreskrivs attskattereduktion medges av underskottet. Nuvarande första stycket utgår eftersom avdrag förunderskott skall ske i samma förvärvskälla påföljande än Nuvarande andrastycket upphör eftersom vinstdelningsskatten upphävs. Nuvarande fjärde stycketutgår som en följd av upphävandet av första stycket. Paragrafen upphävs eftersom lagen om förlustavdragupphävs. 45 1989/90. Nr 110 Del 1 Ändringarna föranleds av den nya indelningen i inkomstslagoch att begreppet taxerad förvärvsinkomst införs. 6 § 1 mom. Till första stycket a har frän 53 § 1 mom. KL förts reglerom skattskyldighet för utomlands bosatta fysiska personen haranpassats till den nya kapitalbeskattningen. Jämfört med lagrådsremissen hartillägg gjorts i första stycket a beträffande inkomster för inskränktskattskyldiga. Ett tillägg avser löpande inkomster av privatbostadsfastigheteroch privatbostäder. Avyttringar av näringsfastigheter omfattas också avskattskyldigheten. Uppräkningen av värdepapper m.m. som omfattas av den s.k.tioårs-regeln har utvidgats till att omfatta även konvertibla vinstandelsbevissamt optioner och terminer som avser egendom som anges i det aktuella ledet imomentet. Såvitt gäller utländska bolag görs i c en justering som föranleds avdet nya inkomstslaget näringsverksamhet. 6 § 2 mom. Bestämmelserna om taxering av delägare i s.k. gruvbolag imomentets sista mening har slopats (se kommentaren till 53 S 2 mom. KL). 7 a 3 mom. Nuvarande regler innebär sammanfattningsvis följande vadgäller pensionsstiftelses skattskyldighet. Enligt 7 § 4 mom. första stycketSIL är pensionsstiftelse som avses i TrL inskränkt skattskyldig:skattskyldigheten omfattar endast inkomst av fastighet. Enligt A mom. andrastycket SIL jämfört med 7 § 6 mom. femte stycket samma lag kan emellertidstiftelse under vissa förutsättningar bli oinskränkt skattskyldig. Dettainträffar om stiftelsen inte bedrivit eller inte kan väntasbedriva verksamhet som skäligen motsvarar avkastningen av stiftelsenstillgångan Att stiftelsen lägger avkastning till kapitalet medför sådanoinskränkt skattskyldighet endast om stiftelsen har överskott på kapitaletenligt 15 § TrL. Förslaget avseende pensionsstiftelser innebär att dessa iframtiden kommer att vara skattskyldiga enligt lagen (1990:000) omavkastningsskatt på pensionsmedel och inte enligt SIL. Pensionsstiftelserenligt TrL har därför förts in i 7 § 3 mom. bland de subjekt som inte ärskattskyldiga enligt SIL. I lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel är - liksom inu gällande skattskyldighetsregel - begreppet pensionsstiftelse specificerat tillpensionsstiftelser enligt TrL. I TrL avses enligt 9 § med pensionsstiftelse"en av arbetsgivare grundad stiftelse vars uteslutande ändamål är atttrygga utfästelse om pension till arbetstagare eller arbetstagaresefterlevande". För det fall en stiftelse är t. ex. rörelsedrivande ochdessutom tryggar pensionsutfästelse är den inte att betrakta sompensionsstiftelse enligt den citerade definitionen. En sädan stiftelseskulle därför - såsom också gäller - falla in under vanliga skattskyldighetsregleroch beskattas för sina inkomster efter den gängse bolagsskattesatsen. Enligtförslaget om skatt på avkastning på pensionsmedel kommer en pen- Prop.1989/90:110 sionsstiftelse att vara skattskyldig för sin avkastning enligtlagen om avkastningsskatt på pensionsmedel och detta oavsett huruvida denlägger avkastningen till kapitalet och oavsett huruvida den har överskott. Detta innebär att de inledningsvis nämnda bestämmelserna i7 § 4 mom. SIL om inskränkt skattskyldighet enligt SIL för en pensionsstiftelseoch om följden av att en pensionsstiftelse har överskott pä kapitalet blirinaktuella . 7 § 4 mom. av ganska disparata subjekt som finns i den s.k. katalogen beskattas bara för inkomst av jordbruksfastighetoch annan fastighet. Avsikten är att någon ändring av skattskyldighetensomfattning inte skall ske genom de nya reglerna (som är av provisoriskkaraktär). I förekommande fall får alltså inkomsten av näringsverksamhetendelas upp pä en skattepliktig och en skattefri del. Ändringen i fråga om pensionsstiftelse kommenteras ispecialmotiveringen till 7 § 3 mom. 7 § 5 mom. I momentet behandlas de ideella föreningarnas beskattning.Ändringarna är av samma karaktär som de i 7 § 4 mom. Ändringarna syftar inteheller här till att i något avseende ändra det nuvarande rättsläget. 7 § 6 mom. Den nuvarande frikallelsen av allemansfonderna har slopats(avsnitt 8.8.1). Allemansfonderna beskattas fortsättningsvis som andraaktiefonder enligt bestämmelserna i 2 § 10 mom. De kvalificerat allmännyttiga stiftelserna beskattas förnärvarande endast för inkomst av fastighet och rörelse. Den nya lydelseninnebär ingen ändring i sak. 7 § 8 mom. Bestämmelserna har omarbetats i såväl materiellt somredaktionellt avseende. Det nya första stycket innehåller delar av nuvarandeförsta och andra styckena. I andra stycket finns en något ändrad definition avbegreppet förvaltningsföretag. gäller att företagetskall vara förvaltande.Enligt den nya lydelsen får företaget vid sidan av förvaltningsverksamhetenbedriva "obetydlig" annan verksamhet utan att statusen somförvaltningsföretag förloras. Någon ändring i sak är inte avsedd (jfr avsnitt8.7.3.). Däremot innebär tillägget "direkt eller indirekt" en sakligändring. Av ordet indirekt följer att man vid bedömning av om företaget är ettförvaltningsföretag eller inte skall göra en genomsyn och pröva ävenverksamheten i andra företag där företaget har ett bestämmande inflytande.Ett företag som är moderföretag i en industrikoncern kan alltså intebetraktas som förvaltningsföretag och detta även om företaget inte har Prop.1989/90:110 några sådana koncerngemensamma funktioner som enligt dagens praxiskonstituerar rörelse (jfr RÅ 1986 ref 72). Som framgår av sista meningenbehandlas investmentföretagen inte i detta moment utan i 2 § 10 mom. I Iredje stycket återfinns huvudregeln om skattefrihet förutdelning. En nyhet är att skattefri utdelning skall kunna tas emot inte baraav aktiebolag och ekonomiska föreningar utan ocksä av sparbanker och ömsesidigaskadeförsäkringsanstalten har de nuvarande särreglerna i fjärde ochfemte styckena för banker och skadeförsäkringsföretag (jfr avsnitt 8.7.1)slopats och reglerna om skattefrihet för näringsbetingade aktier och andelargjorts generellt tillämpliga. En aktie eller andel är näringsbetingad oavsettom skattefriheten följer av bestämmelserna i tredje stycket a eller b.Ändringen i tredje stycket b föranleds av sammanföringen av inkomstslagen tillinkomstslaget näringsverksamhet. Ändringarna i fjärde stycket föranleds, utöver den ändradestyckeindelningen, av att investmentföretag inte längre definieras som ensärform av förvaltningsföretag. Dispensreglerna i nuvarande åttonde stycket har slopats. Utbytet av orden "rörelse ellerkapitalförvaltning" i femte stycket mot "verksamhet" innebärinte att förutsättningarna för att ingripa mot s.k. Lundintransaktioner ändrasi något avseende. 7 § 12 mom. Momentet har utgått som en konsekvens av att beskattningenav aktiefonder regleras uttömmande i 2 S K) mom. Lagrummet hänvisar till bestämmelserna om grundavdrag ochsärskilt grundavdrag i KL. Ändringen är en konsekvens av ändringen av 50 S KL. inrådan har 1, 2 och 4 mom. ersatts med en ny gemensam bestämmelseutan uppdelning i moment. Ändringen är en följd av att systemet med grundbelopp ochtilläggsbelopp upphön Paragrafen är i den föreslagna utformningen inte indelad imoment och innehåller skattesatsen för fysiska personer och dödsbon.Bestämmelserna i 1 mom. om grundbelopp och tilläggsbelopp upphävs. 1förhällande till lagrådsremissens förslag har en mindre teknisk förändringgjorts genom att skiktgränsen inte längre knyts an till en basenhet. För allasom har beskattningsbara förvärvsinkomster utgår skatt med ett belopp på 100kn Därutöver är skatten pä förvärvsinkomster pä den del av denbeskattningsbara för- Prop. 1989/90:110 värvsinkomsten som överstiger 170 000kn vid 1992 ärs taxering. Skiktgränsen för statlig inkomstskatt skall därefterärligen räknas upp med ökningen av konsumentprisindex med tillägg av 2procentenheter. Om exempelvis skiktgränsen är 176 800 knoch ökningen av konsumentprisindex mellan är 4,skall skiktgränsen efter avrundning vara = 187 400kr, (176 800 X1,060), Skiktgränsenskall fastställas av regeringen. Skatten på kapitalinkomster är avinkomsten av kapital. 10 § 2-5 mom. Momenten upphävs eftersom systemet med grundbelopp ochtilläggsbelopp inte längre skall användas. Pä grund av att bestämmelserna om underlag förtilläggsbelopp upphör kommer också möjligheten att uttnyttja underskottsavdragenligt 5 mom. att upphöra. Skäl att införa övergångsregler för skattskyldigasom vid utgången av 1990 fortfarande har underskott att använda enligt dennabestämmelse kan inte anses föreligga. För underskott som inte alls kunnatutnyttjas vid beräkningen av beskattningsbar inkomst finns avdragsrätt enligtövergängs-bestämmelserna rörande förlustavdrag. 10 § 6 mom. Momentet upphävs eftersom systemet med grundbelopp ochtilläggsbelopp upphön Ränteförmåner behandlas i fortsättningen i punkt 10 ochpunkt 14 av anvisningarna till 32 S KL. Av paragrafen framgår att den statliga inkomstskattenutgör av den beskattningsbara inkomsten för andra skattskyldiga än fysiskapersoner och dödsbon. Några särskilda skattesatser gäller således inte längreför familjestiftelser och livförsäkringsföretag. 11 § 1 mom. Ändringen är en konsekvens av att avdrag för nedsattskatteförmäga avskaffas. 14 § 1 mom. Ändringarna som avser två hänvisningar innebär ingensaklig ändring. 24 § 1 mom. Första stycket motsvarar nuvarande punkt I första stycketav anvisningarna dll 36 § KL.