prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Detankommer på regeringen att besluta om bidrag samt om de pris- ochavgiftsändringar och övriga åtgärder som kan bli aktueUa med anledning avförslagen. LAGrsförslagr Ett inkomststöd betalas /92-1993/94 till arealsom används för produktion av prisreglerade grödor. Bidragbetalas, oavsett användning av arealen, med följande belopp. per ha 1992/. per ha 1993/. Staten löser inspannmål under /92 till ett pris av 0,90kr. Remissinstansernar Deflesta remissinstanser som yttrat sig över LAG:s förslag till övergångsåtgärderanser att övergångsperioden är för kort och att åtgärderaa ärotiUräckliga. Många anser att åtgärdema inte i tillräcklig Prop. 1989/90:146omfattning stimulerar att tas ur produktion och överförs till annananvändning. Skälenför mitt förslagr Den areal som används för produktion av traditionellajordbmksprodukter uppgår till ca 2,9 milj. ha. Efter enavveckling av marknadsregleringen kan denna areal uppskattas till ca 2,4milj.ha. Den areal som frigörs för annan användning kanalltså uppskattas tiU ca 500 000 ha. är det framför alltspannmål som odlas i sådan omfattning att produktionen väsentligt överstigerden inhemska konsumtionen. Övriga prisreglerade grödor odlas i storutsträckning på kontrakt, vilket jag bedömer blir allt vanligare även förspannmål efter en avreglering. De förhållanden jag nu nämnt motiverar enligtmin uppfattning speciella övergångsåtgärder för spannmål. Även LAG har ansettsådana åtgärder motiverade. Liksom remissinstansema anserjag emellertid attde åtgärder som LAG har föreslagit inte är tillräckliga. Med den marknadssituationsom råder för spannmål anser jag det befogat att behålla ettinlösensystem under fler år än LAG har föreslagit och att trappa nedinlösenpriset stegvis. För att anpassningen skall påbörjas så snart som möjligtanserjag att vissa övergångsåtgärder bör vidtas redan under regleringsåret1990/91. a. bör inlösenpriset sänkas redan detta år. Ett inlösensystem börbehållas även under budgetåren 1991/921993/94, varvid inlösenpriset skaU vara1,, 1,00kr. resp. 0,90kr. Inlösen skall göras av statens jordbmksnämnd. Medden marknadssituation som råder för spannmål leder ett sänkt ,. inlösenprissannolikt till att marknadspriset sjunker mot denna nivå, även med oförändradinförselavgift. För att inkomstema inte skall sjunka på ett oacceptabelt sättunder anpassningsperioden anserjag, liksom LAG, att ett . arealbaserat stödövergångsvis bör utbetalas för att stödja inkomstema. Jag anser emellertid attden övergångstid som LAG har föreslagit är något för kort. Jag anser också somjag redan nämnt att signalerom anpassning bör ges än LAGhar föreslagit. Jag föreslår därför totalt en femårig övergångsperiod medbörjan /91. Jaganser vidare att de inkomstförstärkningar per hektar som LAG har föreslagit ärotillräckliga i kombination med LAGrs förslag i övrigt, dvs. med ettinlösenpris på . /92 och utan inlösenåtagande därefter.Med en längre inlösentid, högre inlösenpriser och särskilda stimulansåtgärderför att ta mark ur produktion, som jag föreslår, minskar dock behovet avinkomststöd. Jagföreslår att en arealbaserad ersättning betalas för hela den areal som används för produktion av prisreglerade grödor, inkl. den areal som ingår i det nuvarande omställningsprogrammet. Som jag redan nämnt är det framför allt spannmål som kräver speciella övergångsåtgärder. Med en fri prissättning inom landet kan emellertid för väntas att priset på övriga grödor följer spannmålspriset. Jag anser därför att arealersättningen bör utbetalas för all areal på vilken prisreglerade grödor odlas . Inkomststöd bör betalas ut oavsett om arealen 167 underövergångsperioden används för prisreglerade eller andra grödor. Prop.1989/90:146 Det utgör därmed dels en ersättning för den prissänkning som kanförväntas på spannmål och andra nu prisreglerade grödor ,dels en stimulans för jordbmkama att använda areal till annat än för odling avdessa traditionella grödor. Det jag nu har anfört medför att stödet måstebaseras på en historisk areal. Jag anser dock att basen för ersättning bör varaså aktuell som möjligt och föreslår därför att används som basår. Dejordbmkare som etablerar sig efter att beslutet om en reform har fattats hargått in i näringen på andra premisser än dagens jordbmkare. Det finns därföringen anledning att dessa skall få del av ett inkomststöd. Detta innebär alltsåatt inkomststödet bör följa bmkaren och inte marken , dvs. också efter en eventuell överiåtelse av jordbmksmark.De nya förhållandena är då kända vid överlåtelsen, och bör avspeglas i priset. Ävenarrendatorer bör givetvis fi del av inkomststödet. Det bör således intetillfalla markägaren om marken är utarrenderad. Om arrendatom friviUigtfrånträder arrendet bör dock resterande del avinkomststödet tillfalla markägaren. Kostnadema upphör då för arrendatom,som förhållandena är kända för en eventuell ny arrendator, varför debör återspeglas i arrendevillkoren. Denprissänkning som kan förväntas påverkar företag mycketolika beroende på framför allt markens bördighet och avkastningsnivå.Inkomststödet bör därför differentieras mdlan olika odlingsområden. En avbristema med nuvarande prisstöd är att det till en övervägande del tillfallerslättbygder och således missgynnar skogs- och mellanbygder och norra fullt ut differentiera inkomststödet skulle ge samma skeva regionalafiirddning. För att ge en bättre regional balans anser jag därför att en del avstödet bör vara fast, medan en del differentieras med hänsyn tillodlingsområde. Jag anser att fördelningen fast del och rörlig del ärlämplig. Den differentierade delen bör relativt sett motsvara dendifferentiering som sker inom Omställning90.1 genomsnitt skall inkomststödetunder perioden /91 1994/95 utvecklas enligt följande: 1 100, 1 000, 700,500 resp. . Detinkomststöd jag nu har föreslagit utgör ett nödvändigt skydd mot kraftigt sänkta inkomster efter den , som det ger en stimulans tiU omställning. Enligt min uppfattning ger dock detta inte tiUräcklig stimulans tiU en varaktig omställning till altemativ markanvänd ning. För mark som permanent tas ur produktion och överförs till annan användning bör därför ett omstäUningsstöd betalas. I dessa fall betalas inget inkomststöd. Omställningsstödet bör, för att stimulera till en varaktig omställning, vara högre än summan av de inkomstsstöd som kan erhållas oUka år. För att stimulera en tidig omställning bör det också sjunka rela tivt sett kraftigare än inkomststödet . Jag anser att om ställningsstödet bör vara delvis fast och delvis differentierat på samma sätt som inkomststödet, dvs. utgör fast del och differentierad. I ge nomsnitt bör omställningsstöd betalas med följande belopp budgetåren 1991 /92 -1993/94: 6 000, 4 500 resp. . Dealteraativ som ligger närmast tiU hands för den areal som kommer Prop.1989/90:146 att tas ur produktion är skog, energigrödor ochvissa industrigrödor. Den årliga arealersättningen bör utbetalas oavsett hurmarken används till prisreglerade eller icke prisreglerade grödor. Däremotbör omställningsstödet endast betalas när marken tas ur produktion på ettbeständigt sätt, exempelvis vid skogsplantering. Såväl plantering av skog somanläggning av energiskog innebär emellertid stora kostnader initialt. Enligtmin uppfattning bör därför ett anläggningsstöd betalas ut vid plantering avskog och energiskog. 1 slättbygder kan skogsplantering, företrädesvis i form avlövträd, innebära en välkommen variation i landskapsbilden. Jag anser därföratt stimulansen till skogsplantering bör vara kraftigare i slättbygder än iskogs- och mellanbygder, där plantering bör ske mer restriktivt. 1 skogs- ochmellanbygder är också lövträd ofta att föredra framför barrträd, frånnaturvårdssynpunkt. Jag anser därför att anläggningsstöden bör differentierasmellan slättbygder resp. skogs- och mellanbygder och även mellan löv- resp.barrträd. Jag föreslår således att den av beräknadeplanteringskostnaden ersätts till för lövträd och till för barrträd ochenergiskog i slättbygder, medan ersätts för lövträd och för barrträdoch energiskog i skogs- och mellanbygder. Detta innebär för närvarandeföljande ersättningsbelopp. Skogs- och mellanbygder: Debelopp jag nu har föreslagit bör utgöra den maximala ersättningen vidskogsplantering eller annan anläggning, inkl. eventuellt tidigare utbetaltomställningsstöd. Om omställningsstödet överstiger anläggningsstödet skallgivetvis det högre beloppet kunna utbetalas. Ettvillkor för att anläggningsstöd skall utbetalas bör vara att naturvårds- ellerkulturmiljövärden inte tar skada. Därmed riskerar inte anläggningsstöden attmotverka syftet med det permanenta stöd för landskapsvård som jag harföreslagit. Tvärtom kan de båda stödformeraa samverka för att ge ett mervarierat odlingslandskap. För detta talar dels differentieringen avanläggningsstödet mellan lövträd resp. barrträd och mellan slättbygder resp.skogs- och mellanbygder, dels landskapsvårdsstödets inriktning mot skogs- ochmellanbygder. I samma riktning verkar den permanenta ökning av glesbygdsstödetsom jag har föreslagit. Jaghar aUtså tidigare föreslagit en ny ersättningsform med vars hjälp samhälletskall kunna bevara och utveckla intressanta odlingslandskap. Ersättning kanemellertid även vara befogad när mer aktiva miljö- eller landskapsvårdandeinsatser görs. Ett exempel på en sådan åtgärd, som tar mark urproduktion på ett beständigt sätt, är anläggning av våtmarker. Anläggningsstödbör därför utbetalas även för denna åtgärd, med . per ha i slättbygderoch med . per ha i skogs- och mellanbygder. Samtligaanläggningsstöd bör kunna erhållas /92 169 1994/95.Planteringen e.d. måste utföras innan utgången av Prop.1989/90:146 för att berättiga till stöd. Medde övergångsåtgärder som jag nu har föreslagit kommer regleringen för spannmålövergångsvis att behållas men trappas av. Jag anser därför att det även ärbefogat att övergångsvis behålla de interna avgifter som för närvarandefinansierar regleringsåtgärderna på spannmålsområdet, nämligenförmalningsavgiften samt avgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Närförmalningsavgiften sänks bör motsvarande belopp tillerkännas jordbruket iform av ett höjt gränsskydd. Det bör ankomma på regeringen att besluta i dennafråga. Somjag har nämnt bör anpassningen av spannmålsproduktionen påbörjas så snartsom möjligt. För att ge tydliga signaler om detta anserjag att inlösenprisetbör sänkas redan under /91, som är i denfemåriga övergångsperiod som jag har föreslagit. Budgetmedelbör inte tillföras spannmålskassan under /91. Budgetmedel bör istället användas till andra stödåtgärder, vilket jag strax återkommer till.Inlösenpriset bör redan nu definitivt fastställas till 1,30kr. per kg för vete.Förmalningsavgiften bör höjas i motsvarande grad som prissänkningen. LRF harföreslagit att relativpriserna mellan olika spannmålsslag ändras något. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag tiU en sådan omfördelning, sominte påverkar det sänkta genomsnittspriset. Om underskott uppstår ispannmålsregleringen bör detta täckas av medel som inflyter i form avfettvamavgifter. Om spannmålskassan har ett överskott vid utgången /91 skall medlen hanteras på samma sätt som övrigaregleringsmedel vid utgången av /91, i enlighet med vad jagtidigare redovisat. Denareal på vilken prisreglerade grödor odlas uppgår till cal,9milj. Med den ersättning på 1 100kr. per ha som jag föreslår /91tillförs jordbmket'således en ökad ersättning på 2090milj. Eftersom spannmålsprissänkningenär i den storleksordning som bedöms som nödvändig med hänsyntill spannmålsregleringens ekonomi innebär den ingen sänkt ersättning tilljordbmket. tyder ekonomin på att en något större sänkning skuUe kunnavara befogad. Jaghar tidigare föreslagit permanenta åtgärder i livsmedelspolitiken som kommer att innebära nya resurser till jordbmksnäringen. Sådana är landskapsvårdsstödet och det utökade glesbygdsstödet. Vidare har jag föreslagit vissa övergångsåtgärder för mjölk- och köttproduktionen som innebär att jordbmksnäringen tillförs medel , för att underlätta anpassningen. Tillsammans beräknas dessa permanenta och tillfälliga åtgärder innebära ett tillskott till jordbmksnäringen på ca 610milj. under /91. Tillsammans med inkomststödet på 2 090 milj. kr. tillförs således 2 700milj. utöver nuvarande nivå. I ersättningen ingår en retroaktiv kompensation med 730milj. kr., vilket motsvarar . av inkomststödet på . Det retroaktiva beloppet bör utbetalas så snart det är tekniskt Prop. 1989/90:146 möjligt. LRFhar i skrivelser till regeringen samt vid överläggningar framfört krav på delsretroaktiv kompensation , dels kompensation /91. /90 har LRF krävt en retroaktiv kompensation på ca 1055milj. Vidare har LRF beräknat ett krav på 1 216 milj. kr. förkostnadskompensation och inkomstföljsamhet för en del av det påföljande året.Därvid har kostnadsutvecklingen t. o. m. beaktats. LRF har ocksåredovisat beräkningar av kompensationsbehovet framöver vid olika inflation. Förytterligare 15 månader skulle, enligt LRF, behovet uppgå till 2,6-3,1 miljarderkr., vid 6,0%-7,inflation, utöver ridiga-re nämnda belopp. Summan skulledärmed uppgå till i storieksordningen . Med samma antaganden ominflation, och med samma beräkningsgrunder i övrigt, kan LRF:s krav t. o. m.juni 1990 beräknas till 8751050 milj. kr. Tillsammans med tidigare nämndabelopp, t.o.m. , skulle summan bli 3 150-3 300 milj. kr. LRF haremellertid inte formulerat något totalt anspråk för /91. Jordbruksnämndenskonsumentdelegation har i skrivelser och vid överläggningar framfört attretroaktiv kompensation inte är motiverad.Konsumentdelegationen anser att främst den internationella utvecklingen samtförhållandena på marknaden och inom samhällsekonomin bör vara vägledande förprissättningen på jordbmksprodukter. Vidare hänvisar konsumentdelegationen tillGATT-överenskommdsen och till att ett ökat stöd skulle ge felaktiga signaler. Jordbruksnämndenhar gjort en teknisk granskning av LRF:s beräkningar. Nämnden har därvidutgått från de beräkningsmetoder som har använts för att tafram underlag till prisöverläggningarna. haremeUertid integjort andra än rent tekniska bedömningar av beräkningarna. Jag har erfarit attjordbmksnämdens beräkning för innevarande regleringsår ger ett belopp på totaUca 730 milj. kr. För den senare perioden, t.o.m. , uppgårjordbruksnämndens beräkningtill ca 840 milj. kr. Riksdagenbeslutade om kompensation till jordbruket under regleringsåret1989/90. Beslutet innebar att ett belopp om totalt 1 170 milj. kr. skullebetalas ut under detta år. Beslutet fömtsätter ingen ytterligare kompensationutöver detta belopp. uttalade emellertid att detta inte hindraröverläggningar om ytterligare kompensation. Föregen del anser jag att viss retroaktiv ersättning kan vara befogad, med hänsyntill kostnadsutvecklingen. Ersättningen bör ingå som en del i deövergångsåtgärder som jag har föreslagit och betalas ut under övergångsperioden.Genom att ersättningen ingår i övergångsåtgärderna anser jag också att åtgärdenär förenlig med åtaganden inom pågående GATT-förhandlingar, trots attdessa innebär en avsiktsförklaring om neddragning av stödet för . Jaghar föreslagit att avregleringen av den interna marknaden påbörjas den Ijuli 1991. För tiden fram till dess finns det enligt min uppfattning anledning att tillföra jordbmket viss ökad ersättning av den anledning jag 171 Anpassningen av produktionen bör dock påbörjas innan Prop.1989/90:146 tidpunkten för avregleringen. Hela ersättningen bör därför ingå iövergångsåtgärderna. Som jag har redovisat innebär mina förslag tillövergångsåtgärder och permanenta åtgärder att jordbruksnäringen får en höjdersättning med 2 700 milj. kr. Somjag nämnt tillförs jordbruket 1 170 milj. kr. under innevarande år. Jag anseratt samma belopp bör tillföras under /91. Av beloppet börskördeskadefonden tillföras 56,5 milj. kr., medan 8,8 milj. kr. bör användasför djurhälsovård, 10,0milj. för pristillägg på får och lamm och 24,7 milj.kr. för sociala satsningar. Totalt uppgår dessa poster till lOOmilj. Medlenför sociala satsningar bör användas tiUsammans med medlen under anslagspostenLåginkomstsatsning m. m. inom jordbmket, anslaget Prisreglerande åtgärder påjordbmkets område. bör tillföras jordbrukarna i huvudsak genom bidrag per ko, m.m.,enligt samma principer som . Med hänsyn till denöverenskommelse som slöts inom ramen för nuvarande GATT-mnda börinte de administrativt satta mittprisema o. d. höjas, utan ersättningen börliksom innevarande år betalas per djur och per hektar av berörda grödor. Enmindre del av beloppet kan emellertid tillföras genom prishöjningar, niimligen56,5 milj. kr., som utgör ersättning för avsättning till skördeskadefonden.Detta belopp skall enligt riksdagsbeslut (prop. 1987/88:74, JoU 16, rskr. 130)om skördeskadeskyddet tillföras fonden, som jordbruket skallkompenseras genom konsumentprishöjningar. 1 riksdagsbeslut (prop.1987/ 88:165, JoU 25, rskr. 385) om jordbmksprisregleringen för regleringsåret1988/89 m.m. faststäUdes att beloppet /89 och 1989/90 skullebetalas av införsdavgifter utanför fördelningsplanen. Eftersom beslutenfattades före GATT-överenskommdsen utgör denna inget hinder mot att finansierafondavsättningen genom höjda konsumentpriser när /90 löperut. Priserna bör således höjas med 56,5 milj. kr. den Ijuli 1990. Resterandedel av beloppet, dvs. 1 113,5 milj. kr. bör finansieras av införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. I den utsträckning införselavgiftsmedel inte finnstillgängliga skall finansiering ske med budgetmedel. Det bör ankomma påregeringen att fatta de beslut om avgifter och bidrag som följer av mittförslag. Jagvill i sammanhanget påpeka att 225 milj. kr. av innevarande års kompensation på1 170milj. avser perioden juli , dvs. halva /91. Föratt bibehålla nuvarande kompensationsnivå /utgång skullealltså krävas 945 milj. kr. (1 170-225) /91. Jag anser emellertidatt jordbmket skall tillföras I 170milj. kr., vilket innebär ett engångsbelopppå 225 milj. kr. utöver nuvarande nivåbelopp. Bidragenbör i sin helhet betalas ut . /91 skaU dessa bidrag upphöra. Hur motsvaran de ersättning, och den retroaktiva ersättningen på 730 milj. kr., skall utgå därefter får, liksom frågan om gränsskyddet, avgöras med hänsyn till resultatet av de pågående GATT-förhandlingarna. Omställningsstödetbetalas för all areal som permanent tas ur produktion. Stödet är betydligthögre än summan av inkomststöd och sjunker snabbare än detta. Detta ger enkraftig stimulans att ta mark ur produktion i början av omställningsperioden.Jag räknar därför med att en relativt stor areal tas ur produktion underbudgetåren 1991/92 och 1992/93. TotaU räknar jag med att 500000ha tas ur produktion. Av dessa kan ungefär hälften planteras med skog ellerenergiskog . Detta är den möjliga skogsplanteringen med hänsyntill tillgången på plantor. Jag har med dessa utgångspunkter beräknat kostnadenför omställnings- och anläggningsstöd till totalt ca . Inkomststödetutgår till all areal som användes för odling av prisreglerade grödoreUer ingick i Omställning 90. Denna areal uppgår till ca 1,9 milj. ha. Efterhand som areal tas ur produktion minskar den areal som berättigar tillinkomststöd. Jag har med de utgångspunkter jag nämnt beräknat den totalakostnaden för inkomststöd till ca . Totaltunder den femåriga övergångsperioden beräknar jag kostnaderaa till ca 13,6miljarder kr. Av detta utgör ca . kostnader föromställningsåtgärder, medan resten är kostnader för de permanenta åtgärderaaunder övergångsperioden. I den totala kostnad för övergångsperioden som jagnyss nämnt ingår inte kostnader för export av spannmål som staten löser in.Denna kostnad är inte möjlig att beräkna, framför allt på gmnd avosäkerheten om världsmarknadspriser och överskottskvantiteter . Denavreglering som jag har föreslagit innebär bl.a. en anpassning av dagensöverskottsproduktion av i första hand spannmål. Anpassningen innebär att ca500000 ha frigörs för annan användning . Somjag inledningsvis redogjort för innebär en avreglering att det skapasväsentligt bättre fömtsättningar för en på lång sikt effektiv och varieradanvändning av den resurs som åkermarken utgör. Övergången från en regleradmarknad till en fri intera marknad ökar möjligheten för icke reglerade grödoratt konkurrera. Enavreglering leder också till en extensifiering av växtodlingen. Eftersommarken blir billigare i förhållande till insatsvaroma kommer användningen avt.ex. handelsgödsel och bekämpningsmedel att minska mer än arealen. Meråkermark kommer alltså att användas för en given produktionsvolym. Hur storareal som tas i anspråk till följd av detta är svårt att bedöma. Ävendet permanenta stödet till landskapsvårdande insatser tar mark i anspråk, även om det i stor utsträckning kommer att handla om betes mark. Genom detta stöd kan natur- och kuUurmiljövärden i det svenska odlingslandskapet säkerställas. Genomatt skötsellagens bmkningsplikt slopas och tillståndskravet er- Prop. 1989/90:146sätts med en anmälningsplikt ökar den enskilde jordbmkarens möjlighet att självavgöra hur marken skall användas. Detta är enligt min mening en nödvändighet påen fri marknad utan dagens garanterade avsättning och exportbidrag. Det ärockså nödvändigt för att få en snabb och smidig anpassning och omställning avproduktionen. Genom t. ex. anmälningsplikten och landskapsvårdsstödet har docksamhället möjlighet att påverka markanvändningen. Huvudaltemativentill produktion av livsmedelsråvara är industri-och energigrödor samtskogsproduktion. Mindre arealer kan också tas i anspråk för olika nischgrödor,som exempelvis lin, nypon och fibergrödor. Samtligaaltemativ kommer att vara möjliga med de övergångsåtgärder jag har föreslagit.Inkomststödet kommer att utgå till all areal, både den som används tiU deprisreglerade grödoma och de som används till andra ettåriga grödor eller förträda. Detta ökar valmöjligheten mellan olika grödor. Relativtstora arealer behöver dock användas för andra permanenta ändamål än förproduktion av jordbmksprodukter, för att en balans skall nås för dessa. Därförhar jag föreslagit starka stimulanser till en tidig och varaktig omställning.Omställningsstödet utgår när anmälan görs att ta ur produktion. Åtgärdenkan dock vidtas . Därmed förbättras möjlighetema attsnabbt nå balans på marknaden för traditionella jordbmksprodukter.Omställningsstöd kan erhållas för alla bestående åtgärder, allt frånskogsplantering tiU anläggning av golföanor. Vidskogsplantering m.m. kan anläggningsstöd erhållas. Tillsammans medomläggningsstödet uppgår detta till högst av planteringskostnaden (lövträdi slättbygder). har beräknat den skogsplantering som är möjligunder övergångsperioden till ca 210000 ha, med en maximal ökning avproduktioner av plantor. Enligt är skogsplantering ett bra sättatt långsiktigt bevara markens bördighet. Ävenenergiskog kan ta relativt betydande arealer i anspråk ,med det anläggningsstöd på av kostnaden som jag har föreslagit islättbygder. Odlingenav energigrödor påverkas i hög grad av energi- och miljöpolitiken. Energi- ochmiljöpolitiska överväganden bör vara avgörande för de insatser som görs för attfrämja en ökad produktion och användning av biobränslen. En rad beslut somförbättrar biobränslenas konkurrenskraft har redan fattats eller förbereds förnärvarande. Ett exempel är den koldioxidskatt som regeringen harföreslagit. Som jag tidigare nämnt kommer miljövänlig energiproduktion ocksåatt stimuleras med 500 milj. kr. , varvid biobränslen skall prioriteras.Detta kommer att förbättra avsättningsmöjlighetema och däraied fömtsättningamaför en långsiktig och lönsam odling av energigrödor. Som jag tidigare nämnt ärdet ytterst marknadens efterfrågan som avgör odlingens möjliga storlek. Sammanfattningsviskan konstateras att de föreslagna åtgärdema skapar goda fömtsättningar för enövergång till altemativ användning av ca 500000 ha . Övergångsåtgärdemakommer att finnas . Det finns alltså relativtgod tid för den enskilde bmkaren att börja odla nya grödor. 5.3 Avvecklingsersättning till mjölkproducenter