prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag föreslår inte heller någon ändring idetta avseende. Denna inställning har inte inneburit och får inte innebära attnegativa sysselsättnings- och regionala effekter av driftsinskränkningaraccepteras på ett passivt sätt. Tvärtom har betydande insatser under senare årgjorts för att bl. a. etablera nya förelag, få till stånd nya arbetstillfällenoch skapa en gynnsam utvecklingsmiljö i regioner som berörts av omfattandestmkturförändringar. Enligtmin mening bör den gmndläggande principen vara att de människor och regionersom berörs av omfattande stmkturförändringar inte ensamma skall behöva bära denegativa konsekvensema. Ett väl utbyggt socialt skyddsnät, arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder etc. är medel som kan behövas i dessa fall. Under1980-talet har regeringen vidtagit ett stort antal ålgärder i olika orter ochregioner för att underlätta en nödvändig stmkturförändring. De mest omfattandeinsatsema har vidtagits i . Särskilda åtgärder har dämlövergjorts i exempelvis norta inland, och Bergslagen. 1landets södra och västra delar har insatser gjorts för alt underlätta kraftigaomstmktureringar av varvsindustrin. Berörda regioner har varit bl. a. ,och senast och . Gemensamtför alla dessa åtgärder har varit att de anpassats efter de problem ochfömtsättningar som förelegat i varje enskilt fall. Problemenhar i första hand hanterats inom befintliga generella statliga program, i de flesta fall en kombination av arbetsmarknads- och regional- 191 politiska åtgärder.Erfarenheterna visar att de arbetsmarknadspoliliska Prop. 1989/90:76 medlen fårstörst effekt genom ett tidigt förmedlingsarbele, arbetsmarknadsutbildning,rörlighetsfrämjande insatser och olika former av sysselsättningsskapandeåtgärder. Erfarenheten visar också på betydelsen av att genomutbildningsinsatser i nya förelag medverka till inskolning av friställda. Detär härvid av stort värde all det finns möjligheter att utnyttja vissa medelflexibelt så att de kan anpassas till individuella och lokala behov. Delregionalpolitiska stödet har haft stor betydelse för att snabbt underlättanyetableringar och expansion av befintliga företag. Erfarenheterna visar attden bästa effekten uppnås genom en koncentration av insatserna lill enbegränsad geografisk region och genom att kunna geett förhållandevis generöst stöd. Bildandetav olika slag av regionala investmentbolag har med eller utan statligtkapitaltillskott också varit viktiga insatser för att långsiktigt främja näringslivsutvecklingen.Statens strävan har varit att näringslivet skall svara för den dominerandedelen av kapitalinsatsen. 1krishanteringen har länsstyrelserna, arbetsmarknadsmyndigheterna och deregionala utvecklingsfonderna i första hand agerat på regional nivå medanstatens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling och berörda departementhaft en aktiv roll på central nivå. Lokala initiativ av bl.a. berörda kommuneroch länsstyrelser har stor betydelse eftersom den bästa kunskapen om problemen och tänkbara lösningar oftast finns på lokal och regional nivå. Vidutformningen och genomförandet av krisinsatser bör därför lokala och regionalaintressenter både offentliga och privata i största möjliga utsträckning haett huvudansvar. Etableringav nya verksamheter är oftast det mest verkningsfulla sättet att lösa en storsysselsättningskris. Industridepartementet har återkommande kontakter ochöveriäggningar med de större företagen om investeringsplaner ochlokaliseringar. Den information som framkommer på detta sätt kan underlättasträvandena alt vid stmkturkriser åstadkomma lokalisering av ny verksamhet tillberörda orter och regioner samt atl få företag att aktivt medverka tiU en förberörda människor och regioner så gynnsam stmkturförändring som möjligt. Följandehar karaktäriserat de insatser som gjorts för att hantera meromfattande strakturomvandlingsproblem. Fördet första har åtgärderna varit inriktade både på att klara akuta problem och på mer långsiktiga insatser som syftat till en omstmkturering och fömyelse av näringslivet. De kortsiktiga insatserna har i huvudsak varit olika arbetsmarknadspoliliska åtgärder, t. ex. förmedling av nya arbeten och arbetsmarknadsutbildning. De långsiktiga åtgärderna har bestått av olika insatser som syftat till atl bygga upp en gynnsam miljö för näringslivsut veckling. Exempelvis har satsningar på teknik- och kompetensuppbyggnad, olika förstärkningar av utbildningsväsendet, förbättrade kommunikations förhållanden och andra investeringar gjorts för att förbättra regionernas infrastmktur. Vidare har åtgärder vidtagits för atl underlätta och snabbt få till stånd investeringar i befintliga och nya företag. Detta har underlätlatsav regionalpolitiska investeringsstöd, bättre riskkapitalförsörjning, företags rådgivning m.m. Omlokaliseringar av statliga myndigheter vilka skapat 192 sysselsättningoch inneburit en differentiering och förstärkning av arbets- Prop.1989/90:76 marknaden, har också genomförts. FoVrfe/ö(«(/rahar kapitaltillskott till eller andra åtgärder för de företag som drabbats avstmkturproblem undvikits. De ålgärder som vidtagits i dessa förelag har varitinriktade på att de personer som berörts av sysselsättningsminskningar m. m.skall erbjudas annan sysselsättning, utbildning etc. Fördeltredje har åtgärderna till stor del utformats och genomförts för ett aktivt ochnära samarbete mellan centrala, regionala och lokala myndigheter och organ.Detta har varit nödvändigt för att på bästa sätt hantera de problem somuppstått och la vara på de utvecklingsmöjligheter som funnits i berördaregioner. Fördet ftärde har älgärderna varit anpassade efter den långsiktighet som erfodrasför att bygga upp en ny näringslivsstmktur. Hittillsvarandeerfarenheter av insatser i krisdrabbade orter och regioner är positiva. Mångaresultat har uppnåtts, människor har fått nya arbeten, förnyelse ochutveckling av näringslivet har kommit igång och en förstärkning avinfrastmkturen påbörjats. Jaganser således att denna typ av insatser i undantagsfall skall kunna tillgripasäven i framliden. Jag tänker då t.ex. på hastigt uppkommandestmkturförändringar, som påverkar ett företag eller en näringslivsbransch påett sådant sätt att en mycket stor del av den totala sysselsättningen i denberörda arbetsmarknadsregionen hotas. Det normala bör dock vara allstrukturförändringarna hanteras inom ramen för ordinarie statliga program.Inom dessa bör finnas en stor flexibilitet för atl hantera dessa situationer.Regeringen bör exempelvis även fortsättningsvis ha möjlighet att iundantagsfall bevilja regionalpolitiskt företagsstöd utanför stödområdena. Jaghar tidigare (avsnitt 4.5) föreslagit ökade möjligheter för regeringen attbesluta om hur stort stöd sorn skall kunna lämnas i kommuner eller delar avkommuner, som inplacerats i tillfälligt stödområde. Jag har också föreslagitatt regeringen tillfälligt skall kunna höja den maximala andelen lokaliseringsbidragi kommuner eller delar av kommuner, som redan tillhör stödområde 2, om enmycket omfattande stmkturförändring skulle inträffa. Den närmare utformningenav regionalpolitiskt stöd i samband med investeringar harjag tidigare (avsnitt7.2) behandlat. Näringslivethar också ett betydande ansvar för atl minska de negativasysselsättningsmässiga konsekvenserna av strukturförändringar inom industrin.Berörda företag bör därför planera för omställningar och avsättaekonomiska och organisatoriska resurser för att främja, bredda och förnyanäringslivsstmkturen på orter och i regioner som drabbas av stmkturförändringar. Slutligenvill jag också framhålla den stora betydelse kommunema har för att skapa en godutvecklingsmiljö för företagen och medverka till att underlätta omställningenför berörda parter. 13 1989/90. 1 .saml Nr 76 12 Särskildaregionalpolitiska insatser i Jaghar inför föredragningen av detta avsnitt samrått med cheferna förutbildnings-, jordbraks- och arbetsmarknadsdepartementen. Mitt förslag:Särskilda insatser skall göras för alt stärka utvecklingen i JämUands län.Insatserna inriktas på näringslivsutveckling, förstärkning av högskolan,teknikspridning, arbetsmarknadsåtgärder och kultursatsningar. Utredningarna:Flera utredningar har lämnat förslag lill åtgärder för att långsiktigt stärkautvecklingen i och . Ensärskild utredningsman förordnades av dåvarandeindustriministern för atl utarbeta förslag om hur utvecklingsmiljön i Östersundskulle kunna förslärkas. Utredningsarbetet har genomförts bl. a. i närasamarbete med berörda departement. Resultatet av arbetet har redovisats irapporten och inland (Ds 1989:3132), i fortsättningenkallad . har inovember 1988 till regeringen redovisat förslag till insatser i länmed tonvikt på de delar som ligger utanför . Länsstyrelseni har, i skrivelse lill regeringen , redovisat förslagpå utvecklingsinsatser i med särskild inriktning på kommunernautanför . De tre utredningarna harremissbehandlats . En sammanfattning av förslagen ochremissvaren bör fogas till protokollet i detta ärende som bilagoma 5 7. Remissinstansernassynpunkter på de enskilda åtgärdsförslagen redovisar jag i samband med att deolika förslagen behandlas. Skälen för mitt förslag:En rad olika regionalpolitiska insatser har gjorts i Jämtlandslän. Det finns emellertid stmkturproblem i länet som motiverar ytterligare insaterför att långsiktigt förbättra utvecklingen. Inledningsvis redovisarjag de regionalpolitiska insatser som gjorts. Kommunerna i läntillhör det regionalpoliliska stödområdet, vilket bl. a. innebär altföretagsstöd kan lämnas i hela länet. Regeringen har under en lid utnyttjat sinmöjlighet att bevilja högre stöd än normalt föratt stödja ett flertalindustriprojekt i kommun . Sedan den framt. o. m. /89 har regionalpolitiskt företagsstöd beviljats till465 arbetsställen i länet med drygt 700 milj. kr. i bidrag och lån. Stödetberäknas ha medverkat lill en ökad sysselsättning med närmare 2 300 personer. Länsstyrelserna erhållerårligen, via det s.k. länsanslaget, medel för regionala utvecklingsinsatser.Dessa kan användas för bl. a. företagsstöd. i har, Prop. 1989/90:76tillsammans med de övriga länen i norta , erhåUitkraftigt ökade länsanslag. För del har det inneburit en ökning från40 milj. kr. under /83 lill 105 milj. kr. Undersenare år har regionalpolitiska medel även kunnat användas för investeringarsom syftar till alt förbättra kompetens- och kunskapsspridningen i deregionalpolitiskt prioriterade områdena. a. har stöd lämnats i (ZENIT) och till ett treårigtteknikspridningsprojekl i länet. Jaghar tidigare (avsnitt 7.6) lämnat en redovisning för denlokaliserings-samrådsverksamhet som bedriver medstörre tjänsteföretag i . Östersundsregionen är ett alternativför avlänkning av verksamhet inom tjänstesektom från denna region. Som ettresultat av detta arbete har regeringen beslutat om stöd medsammanlagt ca 25 milj. kr. liU tjänsteförelag som därigenom etablerar ca 150nya arbetstillfällen i länet. Våren1988 antog ett program med bl. a. särskilda regionalpolitiskainsatser i norra inland (prop. 1987/88:64, AU 14,rskr. Åtgärdemainriktas framför allt på insatser inom utbildningsområdet, teknik- ochkompetensspridning saml på åtgärder för all underlätta utvecklingen avnäringar av stor betydelse för regionen i första hand träbearbe-tandeindustri. Bland åtgärdema ingick en utvidgning av skogsleknikemt-bildningen iBispgården i syfte atl skapa en bättre arbetskraftsförsörjning till detnortländska skogsbmket. Medel avsattes även för en utbyggnad av fis-keristyrelsensförsöksstation i Kälame i kommun. Inom ramen för programmet beräknadesockså, fömtom de tidsbegränsade insatsema, medel för en permanent förstärkningav basorganisationen vid högskolan i med sammanlagt 4 milj. kr., bl.a. genom en utökning av turism-linjen vid högskolan med 30 nybörjarplatser ochen förlängning av ekonomlinjens basblock till fullständig ekonomlinje för 30studerande fr. o. m. /89. Enligt förslag i åretsbudgetproposition förstärks vidare högskolans anslag för lokala ochindividuella linjer saml frislående kurser fr.o. m. /91medcaO,9milj. kr.(prop. 1989/90:100, bil.lO, s. 291). Riksdagenhar (prop. 1988/89:150 bil. 9, AU 21, rskr. 335) avsatt 40 milj. kr.till ett regionall investmentbolag som skall verka i Västemorrlands ochJämtlands län. Bolagets syfte skall vara att tillföra mindre och medelstoraföretag i regionen riskkapital och företagsledningskompetens. Staten harförklarat sig beredd atl tillskjuta 40 milj. kr., fömtsatt att privataintressenter och företag i regionen bidrar med minst motsvarande belopp. Jagberäknar all bolaget skall kunna komma i gång med sin verksamhet . Trotsdessa insatser kvarstår långsiktiga stmkturproblem. Utvecklingeni har karaktäriserats av en långsiktigt svagbefolkningsutveckling vilken bl. a. härlett till en ogynnsambefolkningssam-mansältning. Befolkningeni länet minskade kraftigt , medan den var 195 relativt stabil under1970-talet. har folkmängden minskal Prop. 1989/90:76något. Skillnadema mellan kommunema är dock stora. kommun hartillsammans med Åre och kommuner haft en befolkningstillväxt, medanövriga kommuner i länet har minskat sin befolkning. Befolkningsstmklureni länet karaktäriseras även av den jämförelsevis stora andelen äldre människorsamtidigt som andelen personer i förvärvsarbetande ålder är mindre än i rikettotalt. Dessutom har länet ett kvinnounderskott. Detta är mest tydligt i åldersgrappen25 och i kommunema utanför . Sysselsättningeni länet präglas av en stor andel sysselsatta inom jord-och skogsbmket ochoffentlig sektor som andelen sysselsatta inom industrin är liten. 1Östersunds kommun, där drygt hälften av länets sysselsatta finns, ärsysselsättningen inom den offentliga sektom stor. I fem av länets övrigakommuner ligger sysselsättningen inom jord- och skogsbrak på av desysselsatta. Jaghar tidigare (avsnitt 4.3) redogjort för min syn på hur utvecklingen börfrämjas i vissa stödjepunkter i anslutning lill stödområdet. Dessastödjepunkter är i flertalet fall de enda altemativen för t. ex. högskoleutbildning,omlokalisering av statlig verksamhet och etablering av privat tjänsteproduktion,som annars skuUe ha expanderat i . Jag anser att Östersundär en viktig stödjepunkt för och i vissa fall även för ell störteomland. Syftetmed de insatser som jag kommer att föreslå i det följande är framförallt attförstärka Östersundsregionens roll som kompelenscentram för hela länet. Attstärka , som ell altemativ lill t. ex. expansion i ,innebär att även övriga delar av länet gynnas. För alt nämna ellexempel bör ökade resurser lill högskolan i kunna utgöra en bas fören utbyggd distansutbildning i länet. Det är också viktigt att åtgärdersamtidigt vidtas för all stärka förelagen i hela länet genom bl. a. ettfortsatt arbete med teknik- och kompetensspridning. Sådana åtgärder görs redaninom ramen för det tidigare nämnda inlandsprogram-mel. Genom en förstärkning avolika organs kompetens inom bl.a. informationsteknologi- ochunderhållsteknikområdet bör detta arbete underlättas. Motdenna bakgmnd anser jag sålunda att ytterligare insatser bör göras för attstärka utvecklingen i och i . Jag återkommer isammanfattningen av detta kapitel lill finansieringen av åtgärdema. Fleraav de förslag till åtgärder, som jag har redovisat i dennaproposition, kommer enligt min mening också all gagna . Jag avserhär bl.a. mina förslag om sänkta socialavgifter (avsnitt 7.2.2) och särskildaregionalpolitiska infrastmkturåtgärder i stödområde 1 (avsnitt 9). Somjag tidigare (avsnitt 8) har redovisat är insatser inom bl. a. områdena näringslivsutveckling, forskning, utbildning, teknikspridning, arbetsmark nadspolitik och kultur särskilt viktiga för att stärka utvecklingen i norra 196 Jag kommer i det följande atl redovisa insatser inom Prop.1989/90:76 De åtgärder jag föreslår är i huvudsak inriktadepå att stärka redan etablerade verksamheter i länet. sammanhanghar jag övervägt samtliga förslag som förts fram i de ovan nämndautredningarna saml övriga förslag som redovisats till regeringen i 12.1 Insatser för näringslivsutveckling Jaghar redogjort för att länels näringslivsstmktur är ofördelaktig. Motbakgmnd härav bedömer jag atl ytterligare åtgärder bör vidtas för alt långsiktigtstärka regionen och därmed förbättra fömtsättningarna för en positivutveckling. Utredningsförslag:Länsstyrelsen föreslår att medel avsätts till ett regionalt utvecklingsprogramför mineralverksamhet. Remissinstanserna:De remissinstanser som kommenterat förslaget är positiva. SIND påpekar allinsatserna bör ske i samarbete med . Närmareom mitt förslag: förslag innebär att insatser görs för atl bl.a.fullfölja mineralundersökningar samt för alt utveckla byggnads-, prydnads- ochandra slenprodukler. I länet finns ell antal förelag med lång tradition inomindustrimineralområdet. Insatsema bör inriktas på bl.a. företagsutveckling ochutveckling av nya produkter. Medel för dessa ändamål bör kunna anvisas frånanslaget för särskilda regionalpolitiska insatser i . Utredningsförslag:Länsstyrelsen har föreslagit att 10 milj. kr. avsätts för fiskevårdsprojekt ilänet. Remissinstanserna:De remissinstanser som kommenterat förslaget är positiva. Närmareom mitt förslag: Det arbete med fiskevårdsplanering som har gjorts i länet ärvärdefullt. Förslaget bygger vidare på detta arbete. I förslaget ingår bl.a.att förbättra tillgången på sällfisk. Detta skall åstadkommas som degenetiska bevarandeaspeklema tillgodoses. Jag vill i detta sammanhang erinra omalt regeringen tidigare gjort insatser för att stödja vattenbmkel viaStiftelsen samt genom det tidigare nämnda slödel lillförsöksstationen i Kälame. Enligtmin mening kan en förbättrad fiskevård utgöra en gmnd för en utbyggnad av fisketurismen i länet och därigenom skapa sysselsättningstill fällen främst i länets glesbygdsområden. bör därför ges möjligheter till fortsatta insatser inom detta område. Medel för detta ändamål bör anvisas från anslaget för särskilda regionalpoliliska insatser i . L'tredningsförslag:Länsstyrelsen föreslår att medel avsätts för alt utveckla tre s. k. VisilorsCenter, som kan beskrivas som en mötesplats där bl. a. information om regionensnatur- och kultursevärdheter av turistisk betydelse presenteras. Remissinstanserna:Remissinstansema är positiva till förslaget. Det stöds av bl. a. Sverigesturistråd, som konstaterar att Visilors Center-idén ännu inte har prövats iSverige, men atl erfarenheterna utomlands har varit goda. bedömsav rådet som speciellt lämpat för en försöksverksamhet bl.a. för att länet ärprioriterat i turistrådets stmkturplan och eftersom högskolan i turismutbildning. Närmareom mitt förslag: Turismen är en viktig näring för . Länet är i dagSveriges främsta turistlän, räknat i antalet gästnätter per invånare. Säsongsmässigtär turismen koncentrerad till vintem. Näringen har en växande inlemationefi,främst nordisk, marknad. Länet är en viktig exportör av turismtjänster.Sveriges turistråd bedömer alt har goda fömtsättningar att under1990-lalet vidga denna marknad. Mot denna bakgmnd anser jag atl det är viktigtatt ytterligare insatser görs för att förbättra fömtsäitningama för enutveckling av marknaden. Som ett led i detta arbete är del motiverat atl påförsök pröva idén med Visilors Center i . Medel för detta ändamålbör anvisas från anslaget för särskilda regionalpolitiska insatser i Jämtlandslän. 12.2 Insatser för forskning och utbildning Utredningsförslag:I föreslås en höjning av högskolans resurser förforskningsanknytning och kontaktverksamhet samt att högskolan tilldelas medelför forskning på eget programansvar. Remissinstanserna:Av de remissinstanser som kommenterat förslaget är de flesta positiva. Flerapåpekar behovet av en profilering av forskningsin-satsema. Jaghar tidigare (avsnitt 8.7) behandlat frågor om forskningen vid de mindre ochmedelstora högskoloma. Där redovisade jag den förstärkning av resursema tillforskningsstödjande verksamhet vid dessa högskolor som föreslås i den forskningspolitiskapropositionen. Jag har i samma avsnitt föreslagit att regionalpolitiska medelavsätts för att tillfälligt förstärka forsknings- och utvecklingsverksamhetenvid vissa mindre och medelstora högskolor, bl. a. högskolan i . Utredningsförslag:I föreslås dels utökningar av utbildningenpå högskolan inom områdena ekonomi, turism (inkl. kultur), 198 systemvetenskap,socialt arbete, folkhälsoarbete och byggnadsteknik, dels Prop. 1989/90:76särskilda utbildningsanordningar för elitidrottare. Vidare föreslås att högskolanfår ökade resurser för fortbildning och vidareutbildning. Remissinstanserna:En enig remissopinion instämmer i utredarens syn på behovet av ytterligarehögskoleutbildning i . Närmareom mitt förslag: Högskolans verksamhet är av stor betydelse för utvecklingen avinfrastmkturen i länet. En fortsatt förstärkning bör därför ske av högskolansresurser för gmndläggande utbildning. 1utredningen redovisas ett flertal förslag till förstärkningar av högskoleutbildningeni . Till övervägande del avser förslagen åtgärder såsom utveckling avnya utbildningsalternativ, påbyggnadsulbildningar saml fortbildning ochvidareutbildning i anslutning till redan existerande utbildningslinjer. För attstödja en sådan utveckling beräknarjag 7 milj. kr. i tillfälliga medel.Högskolan bör få disponera dessa medel . Medel för dettaändamål bör anvisas från anslaget för särskilda regionalpolitiska insatser iJämtlands län. Uttedningsförslag:1 både och utredning finns förslag omextra resurser för arbetsmarknadsutbildningen i länet. 1 Östersundsutredningenberäknas behovet i Östersundsområdet till 20 milj. kr. under en tvåårsperiod.Länsstyrelsen har inte redovisat kostnaderna för sina förslag. Remissinstanserna:De remissinstanser som kommenterat förslaget, bl.a. AMS, SIND, AMU-myndigheteni och kommun, är i stort sett positiva. Närmareom mitt förslag: Jag anser all det är väsentligt all långsiktigt stärkaregionen och dess företag genom all höja kompetensen hos de anställda. Dettakan bl.a. utbyggd arbetsmarknadsutbildning bidra lill. iJämtlands län disponerar under innevarande budgetår 66 milj. kr. i ordinariemedel för arbetsmarknadsutbildning. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetavser att föreslå regeringen att under innevarande budgetår besluta atttilldela AMS ytterligare 10 milj. kr. från anslaget B 5. Sysselsättningsskapandeåtgärder för arbetsmarknadsutbildning i . För /91har chefen för , om beviljar erforderligamedel, för avsikt atl föreslå regeringen alt tilldela AMS 10 milj. kr. Utöverde förslag som presenteras av de tidigare nämnda utredningarna har i ansökt om regionalpolitiskt stöd lill ett nationellt centrum för skogsmaskinföramlbildning i . Syftet är att bygga ut den företagsinriktade skogsutbildningen så att man skall kunna erbjuda en mer kvalificerad utbildning på upparbetnings- och spe cialmaskiner för skogsbmket. Närmare om mitt förslag: En kvalificerad utbildning inom skogsmaski- 199 nområdetkräver investeringar, som är större än vad som normalt kan Prop. 1989/90:76bäras av i . Det är därför inte möjligt att påkort tid finansiera hela projektet inom ramen för myndighetens ordinarie medel.Genom ett initialstöd till investeringarna kan en angelägen utbildning inomskogsområdet byggas upp i . Medel för detta ändamål bör anvisas frånanslaget för särskilda regionalpolitiska insatser i . Jaghar tidigare (avsnitt 8.3) redovisat min syn på behovet av en ökadteknikspridning i bl. a. norra inland. Jag delar utredningarnas bedömningatt utöver de medel som tidigare anvisats till detta ändamål inom ramen försärskilda regionalpolitiska insatser i norra inland behövs särskildamedel för teknikspridningen i . De insatser som bör prioriterasredovisar jag i det följande. Utredningsförslag:1 både och SlND:s förslag lill åtgärder ingår att medel avsättsför länets teknikspridningsprogram. Remissinstanserna:De remissinstanser som kommenterat förslaget är positiva. Närmareom mitt förslag: I pågår ett långsiktigt arbetemed att föra ut ny kunskap till företagen i länet. står somhuvudman för detta arbete. Ett första treårsprogram, som delvis harfinansierats med regionalpoliliska medel som anvisats av regeringen, hargenomförts och utvärderats.