prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Andraangelägna forskningsuppgifter är all närmare kartlägga de samband som finnsmellan brottslighet och olika fysiska och sociala miljöer. Det är vidarebetydelsefullt all denna forskning också sätts in i relevanta komparativa ochhistoriska perspektiv. har en central ställning när del gäller forskning kring brott och brottsligheti . Regeringen föreslår att rådets anslag förstärks med 1,8 milj.kr.1990/91 föratt möjliggöra ökad forskning, också inom högskolan, ochinformation. 6.4 Ett öppet samhälle för alla Sverigehar under 1980-lalet blivit ell alltmer mångkulturellt samhälle bl.a. lillföljd av de många flyktingar och andra invandrare som har kommit lill vårtland. Genom invandringen har vi kommit i kontakt med för oss främmandekulturer, religioner och sedvänjor. Detta har varit positivt och berikande för vårtsamhälle. 1och med atl flyktingmotlagandet överfördes till kommunema vidgades frågan om flyktingarna och deras integrering i det svenska sam hället till all beröra så gott som alla i vårt land. Möten mellan olika 68 kulturer sker inte alllidfriktionsfritt. Man tvingas all ompröva värdering- Prop. 1989/90:90 ar ochattityder. Främlingsfientlighet kan bara mötas med kunskap. Förinvandrama kan också anpassningen lill den svenska kulluren vara svår.Invandrama kan ha stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och nådelaktighet i samhällslivet. De tendenser lill utanförskap som finns måstemötes med lämpliga åtgärder. Detfortsatta arbelet med all reformera invandrarpolitiken behöver ett fortsall ochutökat stöd från forskningen. Invandrarforskningen berör inte bara flyktingaroch andra invandrare. Den berör även attityder, värderingar och reaktioner hossamhället i övrigl, liksom relationer mellan invandrade gmpper inbördes samlmellan dessa och den infödda majoriteten. Deresurser som ställts till förfogande via delegationen för invandrarforskning(DEIFO) har varit begränsade. Regeringen föreslår all ansvaret för all planera,samordna och kanalisera medel lill invandrarforskning förs från delegationenför invandrarforskning, som därmed kan läggas ned, lill det socialvetenskapligaforskningsrådet. Fömtom medel som förs över från arbetsmarknadsdepartementetavseende DEIFO föreslås resursförstärkningar om 1 milj. kr. 1990/91, 1 milj.kr. 1991/92 och I milj. kr. 1992/93, dvs. en bashöjning med 3 milj. kr. 7 Forskning för en miljöanpassad utveckling Pop. Kravenpå en miljöanpassad och håkbar utveckling innebär en ulmaning förnaturvetenskaplig, teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. Miljöproblemenkan på lång sikt endast lösas genom förebyggande ålgärder. Aktiv miljöpolitikhar avgörande betydelse för välfärd, ekonomi och sysselsättning. Miljöpolitikenmåste gmndas på bred överblick och tillämpas över seklorsgränsema. 1 alladessa avseenden spelar forskning och utveckling en betydande rok. Kunskaperinom en mångfald av forskningsområden måste mobiliseras. Miljöproblemenberör vidare allt större geografiska områden. Detta ställer ökade krav påsamhällets förmåga alt identifiera problem, alt finna goda lösningar och atlgenomföra dessa. En aktiv och kvalificerad forskning och god kontakt mellanforskningen och samhället i övrigt är av stor betydelse. Alltflermänniskor hävdar att långtgående förändringar av samhället måste ske för atlsamhällsutvecklingen på lång sikt skall bli bärkraftig. Det finns också enpåtaglig oro för hur de förändringar som behövs kan komma att påverka denvälfärd som har byggts upp under generationer, hur tillräcklig energi skallfinnas att tillgå, hur industrin skall kunna utvecklas vidare, hur tillgångenpå arbete kommer att påverkas, kort sagt hur vi skall kunna behålla vårnuvarande levnadsstandard. Regeringensökade satsningar på miljöforskning är ell led i en strävan all skapa underiagför en fortsatt bärkraftig utveckling i vårt land. Det finns en mängd problemdär just de vetenskapliga framstegen kan bidra lill en miljöanpassadsamhällsutveckling. Del är en förhoppning all särskilt de yngre generationemaav forskare, inom alla discipliner och verksamhetsfall, skall känna detta somnågot av ell samhällsuppdrag och som en personlig ulmaning. Regeringens förslaglill ökade resurser för forskning och utveckling innebär ett stöd för såvälgmndläggande som tillämpade miljö-, resurs- och energirdaterade forsknings- ochutvecklingsinsatser. Regeringensprioriteringar blir tydligast om man ser miljöproblemen, i lur och ordning,från ett lokall, regionalt och globalt perspektiv. Denlokala yttre miljön har förbättrats avsevärt i under de senasteårtiondena genom atl kraven all minska utsläppen genom skorstenar och avloppsuccessivt har skärpts. Svensk forskning har på ett betydelsefullt sällbidragit till denna utveckling, såväl genom gmndforskning med stöd frånfakulldsanslag och forskningsråd som genom mer tillämpad forskning med stödfrån ell flertal sektorsforskningsorgan, i första hand naturvårdsverketsforskningsnämnd. Deregionala miljöproblemen, såsom försuming av marken och skador på omgivandehav, har länge krävt stora forskningsinsatser. Våra kunskaper om de regionalaproblemen har vidgats mycket , men ytterligareforskning är nödvändig framför allt för atl lösa miljöproblem kring trafik ochavfall. Avfallsproblemetväxer, inte minsl på gmnd av all nya material och syntetiska, ofta giftiga ämnen, ingår i produktema. Industrins produkter måste förändras så atl påverkan på miljön minskar och en åleranvändning j avrestprodukter måste främjas. Avfall som ändå uppslår, t. ex. miljöfarligt Prop. 1989/90:90 avfall, måste slulförvaras på ett säkert sätt. Avsevärt störresatsningar på forskning och utveckling är därför angelägna. Under1980-talel har de globala miljöproblemen kommit i centmm. Ozonskiktetsuttunning och de nu ökande farhågoma för en framlida klimatförändring kräverintemationell samverkan. Nya ännu icke befarade globala förändringar av miljönkan inte heller uteslutas. Vi behöver därför bättre kunskaper om vilkakonsekvensema kan bli för människan och miljön och söka lösningar för att påbästa säll mildra och helst hejda sådana förändringar. Forskningen kring deglobala miljöproblemen ökar nu snabbi i världen. Regeringen anser all Sverigebör delta i detta arbete för all ge egna bidrag och få tillgång lill ny kunskapoch för alt öka den svenska beredskapen. Motbakgmnd av denna utveckling föreslår regeringen all miljöfrågorna bör inta encentral roll i all forskning och all miljökon-sekvensema skall analyseras ochredovisas att stödet lill dengmndläggande miljöforskningen, såväl den naturvetenskapliga som den samhällsvetenskapliga,förstärks all miljöforskningen inriktasmot att underlätta en omstäkning lill ett miljövänligt jord- och skogsbmk ochell avfallssnåll samhälle samt mol atl finna miljövänliga transport- ochenergilösningar. 7.1 Miljöforskningens omfattning och organisation Miljöforskningär inget entydigt begrepp. Ändå är det av intresse att försöka ge en bild avmiljöforskningens totala omfattning. Enligt en sammanställning som initieratsav uppgick de sammanlagda riktade statliga salsningamapå miljöforskning i /88 till ca 400 milj. kr. Tilldetta kommer forskning finansierad genom fakulletemas egna medel saml FoU somfinansieras av näringslivet. Detfinns klara olikheter mekan olika universitet och högskolor i tilldelningen avmedel för miljöforskning från forskningsråd och seklorsorgan. Sverigeslantbmksuniversitet erhåller av de totala medlen, i och i . Detär påfallande hur problembeskrivning och analys av miljöförändringar ochframtida risker dominerar forskningsinsatsema. Huvuddelen av den miljöforskningsom bedrivs med fakullelsmedd, främst vid malemalisk-nalurvetenskapligafakulteter, har denna inriktning. Delsamma gäller forskning motsvarande ca 80milj. av de ca 140 milj. kr. som seklorsorganen avsätter för miljö-FoU. Ca60 milj. kr. avser stöd inom områden som gäller energi, avfall,industriproduktion, byggnadsverksamhet med vatten och avloppsteknik ochsamfärdsel. Molbakgmnd av dessa förhållanden anser regeringen att det är viktigt att stärkaden forskning som krävs för alt utveckla miljövänlig teknik och för alt kunnainitiera väl underbyggda ålgärdsprogram. Konsekvenserför miljön av samhällets aktiviteter måste beaktas inom alla samhällssektorer och vara ell ansvar för alla de organ som stöder forskning inom sektorer som energi, transport, industri, jord- och skogs- 72 Forskning avbetydelse för utveckling av åtgärder med länkbara Prop. 1989/90:90miljökonsekvenser finansieras genom respektive sektorsforskningsmyn-dighelsåsom byggforskningsrådel, statens energiverk, styrelsen för tekniskutveckling, transportforskningsberedningen och skogs- och jordbmketsforskningsråd. Ett viktigt inslag i miljöforskningen är vidare del internationellaforskningssamarbetet. exempel är deltagande i EG:s miljöprogramSTEP (Science and Technology for Environmental Protection), lik vilket meddanvisades (prop. 1988/89:150 bil. Delär enligt regeringen viktigt att miljöproblemens komplexa karaktär återspeglasi forskningens organisation. 1 debatten om ett ökat stöd för miljöforskningenhar tanken förts fram om att inrätta etl särskik forskningsråd förmiljöområdet. Regeringen bedömer del inte vara vetenskapligt ändamålsenligteller praktiskt genomförbart all sammanföra detta vida spektmm avforskningsaktiviteter under ell enda forskningsråds ansvar. Endast genom all geansvar till berörda myndigheter, dvs. forskningsråd och sektorsmyndigheter, ärdel möjligt all säkerställa målen all miljöforskningen också blir en viktigdel av såväl gmndforskningen som den tillämpade forskningen i allmänhet.Miljöns betydelse måste också i ökande grad uppmärksammas inomsamhällsforskningen. Givetvis krävs samverkan mellan olika råd och myndigheter,men denna bör utformas med utgångspunkt i specifika problem och projekt. Regeringenanser sålunda all nuvarande organisation för miljöforskningen bör behållas.Den bör dock kompletteras på vissa punkter. Alla myndigheter som har ell ansvarför forskning och utveckling skak vidare beakta och prioritera miljöfrågorna isina forskningsprogram. 7.2 Forsknings- och utvecklingsbehov inom miljöområdet har tillsammans med sju andra sektorsforskningsorgan utarbetatrapporten och utveckling för en bättre miljö. Denna är ett försöktill en samlad redovisning av FoU-behovel inom miljöområdet. Fömtom dettaplaneringsarbete har några organ, exempelvis transportforskningsberedningenoch styrelsen för teknisk utveckling, gjort speciella genomgångar av behoveninom detta område. För energiområdet har en särskild utredning presenterats(EFU 90). Miljöfrågoma intar också där en central roll. Miljöforskningenunder de senaste två-tre decenniema har givit oss en god inblick i hur komplexmiljön är. Ökade insatser krävs dock för atl denna kunskap ytterligare skallfördjupas och för atl samspelen skall förslås på olika nivåer, från den lokalalill den globala nivån. För atl åstadkomma en miljöanpassad och bärkraftigutveckling av samhället krävs omfattande stmkturförändringar. För detta krävsbl. a. forskning för all försöka definiera de ramar för samhällets utvecklingsom hänsyn lill miljön kommer att kräva. Naturvårdsverkethar genom sin forskningsnämnd ell centralt ansvar för den målinriktade miljöforskningen. Den hek övervägande delen av denna utförs vid universitet och högskolor. Verksamheten omfattar stöd inom åtta prioriterade områden, nämligen toxikologi och hälsoeffekter, 73 landmiljö,luftvård, buller, gmnd vatten och mark, sjöar och vattendrag, Prop.1989/90:90 marin miljö samt samhällsvetenskaplig forskning. Strategin för naturvårdsverketsforskningsnämnd har varit alt kombinera breda och sökande aktiviteter för attfånga upp eller fömtse nya problem med riktade satsningar för all finnalösningar på redan identifierade problem. Naturvårdsverkethar en viktig uppgift som kunskapsförmedlare mellan forskare och praktiker. Somcentral myndighet på miljöområdet skall verket svara för att kunskap inomskilda områden samlas in, bedöms, bearbetas och görs tillgänglig som underlagför politiska och administrativa beslut. Regeringenanser all även i fortsättningen bör ha det övergripandesamordningsansvaret för miljöforskningen och att den tillämpademiljöforskningen, som stöds av forskningsnämnden vid , börförslärkas med 9 milj. kr. 1990/91,12 milj. kr. 1991/92 och ytterligare 15milj.kr. 1992/93, d.v.s. /91 -1992/93 en sammanlagdhöjning med 36 milj. kr.. TekniskFoU har bidragit med nya metoder och teknisk utmstning för all minskamiljöförstöringen orsakad av olika produktionsprocesser. Vi vik påminna om altmålet enligt direktiven för utredningen om ny miljölagstiftning - är allutsläppen skall ned tik nivåer under dem som kan anses skadliga för miljön. Nyaprodukter och produktionsmetoder introduceras dock fortlöpande ulan all delångsikliga konsekvensema för miljön överhuvudtagel analyseras. För närvarandesatsas relativt begränsade medel på forskning och utveckling för att finnaformer för ett avfallssnåll samhälle. Regeringen anser all kraftfullaförstärkningar på detta område är nödvändiga. Regeringenanser vidare all del borde vara en självklarhet i allt utvecklingsarbete atlgöra miljökonsekvensanalyser och i anslutning härtill ha god framförhållning inödvändig kompetensuppbyggnad. Detta synsätt bör vara vägledande vidtilldelning av projektanslag inom STU:s, Iran-sportforskningsberedningens,och byggforskningsrådets ansvarsområden. 7.3 Förslag inom sex viktiga områden 7.3.1 Grundläggande miljöforskning Delfinns ett omfattande behov inom miljöområdet av såväl naturvetenskaplig somsamhällsvetenskaplig gmndforskning. En sådan forskning kan upptäcka nyamiljöproblem och ställa nya frågor om hur samhället kan ställas om mot en merbärkraftig utveckling. Den miljörelaterade naturvetenskapliga gmndforskningenutgör också basen för all definiera nivåer för samhälleliga krav och normer ochför alt utveckla ny mät- och kontrollteknik. har finansierat miljöre- lalerad forskning, exempelvis forskning om skog och miljö, toxikologisk gmndforskning, marin miljöforskning och ett stort antal ekologiska och hydrologiska projekt. I regeringens förslag ingår resursförstärkningar för 74 naturvetenskapligaforskningsrådet, som för detta Prop. 1989/90:90ändamål förslås få en sammanlagd höjning av 4 milj. kr. Övergripandeanalyser av samspelet mellan människan, samhället och den tekniska utvecklingenmed hänsynstagande lill naturen och dess begränsningar är alltjämtotillräckliga. De är i synnerhet viktiga i strävan att lösa de regionala ochglobala miljöproblemen. Av betydelse i sammanhanget är också all finna vägartill en trygg energiförsörjning ulan all miljön äventyras. Molbakgmnd av forskningsrådsnämndens tidigare engagemang i frågor omnaturresurser, systemanalys och tvärvetenskaplig forskning anser regeringendel väl motiverat all nämnden ges ell ansvar för sådan övergripande forskning.Ökade medel bör ställas lill forskningsrådsnämndens förfogande för dettamotsvarande t.o.m. /93 en sammanlagd bashöjning med 9 milj. kr.. och högskolor visar genomgående en strävan alt stärkasamverkan över ämnesgränserna för all utveckla en bättre miljövetenskapligforskning. Centmm för miljövetenskaplig forskning aren samarbetsorganisationmdlan i , och försvaretsforskningsanstalt. Regeringen föreslår en förstärkning av centrets resursermed 1 milj.kr. Regeringenföreslår också vissa ökade resurser för miljöforskning vid iGöteborg och . Ett nytt ekologihus föreslås byggas iLund. Polarforskningenblev genom forskningsproposition ett prioriterat område. Under dengångna perioden har en rad framgångsrika forskningsinsatser genomförts,särskilt i med prioritering av den miljöinriktade forskningen. Genom allSverige numera också är medlem av Anlarktisfördragel ökar möjligheterna allagera för ell bättre skydd för dessa sårbara områden. ärdet aktuellt att bygga upp en mer samlad forskning även inom del arktiskaområdet. Regeringen föreslår en höjning av anslaget för polarforskning med 4milj. fr. o. m. /91. Naturhistoriskariksmuseet har uppgifter som är av värde även för miljöforskningen. Museetssamlingar bildar ett av världens största arkiv som är enviktig tillgång och som utgör en systematisk gmnd för bl. a. biologiskforskning och vetenskaplig naturvård. Den roll spelar förmiljöforskningen motiverar all dess forskningsverksamhet förstärks. Museelsresurser bör ökas med I milj. kr. /91,2 milj. kr. är 1991/92 ochytteriigare 1 milj. kr. /93, d v s. en sammanlagd höjning med 4 milj.kr. Förstärkningen avser såväl vården av samlingama som insatsema inommiljöforskningen. Regeringenvill också betona de betydelse för forskning ochutbildning på miljöområdet. Medel bör ställas lill förfogande för förstärkningav Irädgårdamas verksamhet inom miljöområdet, bl. a. för forskningsinformation. Miljöförändringar,särskilt utsläpp i luft och vatten, kan påverka männi skors hälsa. Detta innebär ett ökat behov av miljömedicinsk forskning. Det är önskvärt atl forskningsnämnd, medicinska 75 forskningsrådet ochKarolinska institutet, lill vilket . 1989/90:90dicin är knutet, gör en bedömning av nuvarande forskning på området ochuppnådda forskningsresultat. Myndigheterna bör vidare belysa och precisera delfortsalla forskningsbehovet. Regeringenanser vidare alt även i fortsättningen bör avsälla medel förden långsiktiga och gmndläggande kompetensuppbyggnaden vid universiteten genomextra forskartjänster. Hushållningmed luft, och mark kräver tillgång lill en gedigen kunskapsbas. Arbetetmed olika aktionsplaner på miljöområdet har visat på forskningens betydelse. Regeringenanser att del behövs ytterligare studier av långväga transporter avluftföroreningar såsom svaveldioxid, kvävedioxider och ozon. Klimatfrågansökande aktualitet kräver ökad forskning om de s. k. växthusgaserna (koldioxid,CFC, metan, m. och framför allt om efTekterna av eventuella förändringar iklimatet. Eftersom klimatfrågan är global, är del särskilt viktigt medintemationell samordning av forskningsarbetet. Detta bör vara en prioriteradverksamhet för forskningsnämnd. Regeringen avser att uppdraål naturvetenskapliga forskningsrådet all i samråd med naturvårdsverketanalysera fömtsättningama för ett fullständigt svenskt deltagande i EG:sklimalprogram EPOCH. Inomforskningen om vattenföroreningar ökar medvetenheten om betydelsen avsamspelet mellan atmosfärskemi och markanvändning. Försurningen av yl- ochgmndvatten leder exempelvis lill en ökad utlösning av metaller, vilka påverkardricksvatlenkvalilelen och därigenom människors hälsa. har ansvar all utveckla forskningsprogram för dessa områden. Miljömedicinskforskning bör utvärderas för att kunna ge underlag för en precisering av detfortsalla forskningsbehovet. Behovet av samverkan mellan naturvårdsverketsforskningsnämnd och medicinska forskningsrådet bör därvid också belysas. Kraftigtökade insatser för den forskningen har beslutats efler förslag iföregående års budgetproposition och i propositionen (prop. 1988/89:10) omsärskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd. Tre centraför gmndläggande forskning och miljöövervakning, knutna till universiteten iStockholm, och , har därigenom inrättats. Regeringen föreslår betydandeinsatser för den naturvetenskapliga forskningen och ökat stöd lillstudier av storskaliga processer i de öppna havsområdena i ochÖstersjön. Förslagen innebär höjningar med 6 milj. kr. /91, ytteriigare6 milj. kr. /92 och 4 milj.kr. /93 samt medel för nya byggnadervid och . Frågan om samordning avden forskningens fartygsbehov har varit föremål för en rad utredningar . Den nu inledda förstärkningen av den forskningen har ytterligare accentuerat be hovet av atl samordna och förslärka fartygsulnylljandet. förfogar över ell stortantal fartyg av skilda storlekar med goda fömtsatt- Prop. ningar att medverka iprovtagning lill havs. Samtliga centra har i sinaanslagsframställningar redovisat sina kontakter med och understmkit värdet avell samarbete. har å sin sida redovisat sitt intresse avett samarbete. Formema för och omfattningen av ett sådant samarbete böremellertid klarläggas mer i detalj innan ett slutligt Regeringenavser att ge UHÄ i uppdrag alt i samråd med berörda parter utarbetaett förslag om hur behovet av fartyg för de centra bäst skalltillgodoses. 7.3.3 Ettmiljövänligt jord- och skogsbruk Attbevara mark för framlida jord- och skogsbmk är utomordentligt angeläget. Denmarkförstöring som pågår bl. a. i form av försuming, erosion och ökenutbredningmåste stoppas. Regeringen anser del ytterst viktigt all ökade resurser kandisponeras för att stärka forskningen inom detta område genom studier av såvälSveriges som utvecklingsländernas problem. Enutveckling av jord- och skogsbmket mol en mer miljövänlig inriktning kräversåväl teknikutveckling som studier och analyser av stmkturella förändringar ochderas långsikliga konsekvenser för miljön. Del finns ett stort behov avbedömningar av jord- och skogsbmkets miljökonsekvenser och därför måste skogs-och jordbmksforskningen i större utsträckning än hillills få en sådaninriktning. Föratl åstadkomma en utveckling mot ett miljövänligare transportsystem krävsförändrade transport- och resemönsler och ny transportteknik. Härför behövsforskning som innefattar såväl teknikutveckling, t.ex. utveckling av"rena fordon", som samhällsvetenskaplig forskning om styrmedel ochstmklurfrågor. Det krävs syslem- och framtidsstudier för all öka kunskapen omde grundläggande samband som styr transportulvecklingen och valet avtransportsystem. a. bör studeras trafikmiljön i storstäderna, sambandmdlan bebyggelse, markomvandling och transportsystem saml ekonomiska ochadministrativa styrmedel. Vidare krävs utveckling av miljövänlig ochenergieffektiv kollektivtrafik. Transportforskningsberedningenbör i samverkan med styrelsen för teknisk utveckling och byggforskningsrådetha ansvaret för intensifierade forskningsinsatser med detta syfte ochytteriigare medel bör tikföras Iransportforskningsberedningen, liksom statensväg- och trafikinstitut. De sammanlagda höjningarna föreslås utgöra 1 milj. /91, 3 milj. kr. /92 och ytteriigare 2 milj. kr. år1992/93. Förkolleklivlrafikforskningen behövs insatser inom både teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. Fömtsättningarna är goda för ett samar bete mellan olika discipliner vid i . Regeringen föreslår atl den tekniska fakulteten vid i förstärks med 2 milj. kr. m. /92 för alt möjliggöra uppbyggnaden av en stabil forskningsmiljö inom kollektivlrafikområdet. 7.3.5Ett avfallssnåll samhälle Prop. Sedanmiljöskyddslagen lillkommil 1969 har stor uppmärksamhet ägnatskoncessionspliktig verksamhet som industriell produktion, energiproduktion,avlopps- och reningsanläggningar etc. Lagstiftningen har visat sig vara ellverksamt medel för all driva på den tekniska utvecklingen av olika industriellaprocesser mot successivt allt mindre utsläpp. Slutna och i allt väsentligt renaprocesser är ingen omöjlighet, ulan kan tvärtom sägas vara målet i allindustriell versamhel. görs en översyn av lagstiftningen inommiljöskyddsområdet. Itakt med all den industriella produktionens miljöstömingar minskar, ökaruppmärsamheten inför de miljöstömingar som användningen av olika produkter ochvaror för med sig, såväl i produktions- och konsumlionsle-den som iefterföljande led. Avfaksproblemen växer snabbt, både i industriländer och iandra länder. Detär svårt all finna acceptabla lokaliseringsaltemativ för behandlingsanläggningarför avfall, vare sig del handlar om processtekniska anläggningar förkvalificerat omhändertagande av miljöfarligt avfall, om förbränningsanläggningareller om upplag. Olika förelags försök all köpa upplagsplatser för miljöfarligtavfall i falliga länder är en extrem illustration till etl växande industrielltproblem. En ökad forskning behövs för all åstadkomma en miljöanpassadproduktutveckling, en återvinning av restprodukter och etl fullgott slutligtomhändertagande av det skadliga avfallet. Regeringen föreslår en förstärkningav forskningsanslagen för delta område och inrättande av ett programråd föravfaUsrelaterad miljöforskning. Resurshöjningen utgör 9 milj. kr. bugelård1990/91, 19 milj. kr.