prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Den storleksordning sombranschen föreslår finner jag dock, både i relation till dagens verksamhet ochmed hänsyn tiU vad jag tidigare anfört om potatiskontrollens omfattning ijämförelse med annan livsmedelskontroll, som orealistisk. Det startkapital somden nya huvudmannen för organisationen kan få måste ses i relation tiU den del avverksamheten som är ett direkt konsumentintresse. Föregen del förordar jag att ett startkapital för branschorganisationen i form avett engångsbelopp på 15 milj. kr. avsätts för SMAK:s nya organisation. Med ensådan lösning kan också den kompetens som finns inom SMAK ifortsättningen utnyttjas av såväl branschen som av de myndigheter som ansvararför den offentliga kontrollen, exempelvis som godkänt laboratorium. SMAK:suppdragsverksamhet, som avser kvalitetsanalyser m.m., kan enligt min bedömningbedrivas av SMAK också fortsättningsvis. Det är också väsentligt attkvalitetsbetalningen tiU lantbmkama behåUs och därmed naturligtvis denkontroll som utgör underlag för denna betalning. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag om erforderligaförordningsändringar. 10 1989/90. 1 saml Nr 146 Mitt förslag: Inflytande införselavgiftsmedel för /91 skaU disponeras i enlighet med redovisningen i tabell3.1 Tabell 3.1 Huvudsaklig medelsdisposilion avinförselavgiftsmedel m.m. reglerings-åren 1988/89,1989/90 och 1990/91 1 000-tal kr. 1 000-tal kr. a) Av medel inom fordelningsplanen Svensk spannmålshandel potatisintressenterSveriges oljeväxtintressenter Svensk kötthandel Föreningen for mejeriprodukterSvensk ägghandel Regleringskassan for fägelkött Regionalt kostnadsbidrag, norraSverige Bidrag till fraktkostnader for mjölk och grädde Stiftelsen , kontrollverksamhet m.m. Stöd till odling av konservärter och andra köksväxter Stödtill odling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden forkollektiva åtgärder inom biodlingen exportråd Bidrag till ersättningsfoder, norra av kött Sociala satsningar Skolmåltider 1 000-tal kr. 1 000-tal kr. Pesticidkontroll m.m., livsmedels- Reserv till jordbruksnämndens for- b) Av medel utanför jordelningsplan-en Utbyteshandel nötkött, öststatema Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Djurens hälso- och sjukvård Ersättning for uteblivna prishöjning- Årets resultat (prognos) +444 244 -763024 -8608 Ingående balans til! regeringens för fogande 327 388 771632 8608 Balanserat överskott +771632 +8608 O 'Tillforsfordelningsplanen for /90. Statens jordbruksnämndsförslagr Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag utom vad avserdispositionen av medel för uteblivna prishöjningar. Skälen för mitt förslagr . 3.1 redovisas användningen av införselavgiftsmedel m. m. /89 liksom en beräkning av och förslag till användning avinförselavgiftsmedel som inflyter under regleringsåren 1989/90 och 1990/91. Fördelningsplanen /90 utgör 267,2 milj. kr. samt inflytande avgifter förfodermedelsimporten enligt beslut (1988/89:140, JoU 21,rskr. Dessutom tillkommer ett belopp på 60 milj. kr. av utomramsmedelfrån /89. Med hänsyn till att inflytande avgifter förfodermedelsimporten kan beräknas till 270 milj. kr. beräknar jagdärmed fördelningsplanen till 597,2milj. Jagberäknar de disponibla inkomsteraa av införselavgifter Prop. 1989/90:146 tilltotaU 1 I90milj. kr., vilket innebär att 592,8milj. beräknas återstå sedanmedel avsatts till fördelningsplanen. Jag har inget att erinra mot depreliminära förslag till fördelningsplan som lämnats av jordbmksnämnden.Definitiv fördelningsplan för /90 kan fastställas förstefter utgången av regleringsåret då de verkliga inkomsteraa av införselavgifteraaför fodermedel är kända. Sammanställningenavseende ändamål utanför fördelningsplanen för /90 skiljersig på ett antal punkter från de preliminära beräkningar som låg tiU gmnd förriksdagens beslut . Deinförselavgiftsmedel från regleringsåren 1988/89 och 1989/90 som enligtriksdagens beslut står till regeringens förfogande har därvid delvis tagits ianspråk för olika ändamål sammanhängande med prisregleringen. PostenUtbyteshandel med nötkött från öststatema beräknas minska med 20milj. kr.Ridsporten erhåller ett bidrag på 1,5 milj. kr. Av utomramsmedel har 1170milj.kr. använts som ersättning för uteblivna prishöjningar under regleringsåret1989/90. Kostnademaför sådana ändamål som får täckas av införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen beräknas för /90 tiU 1427,8 milj. kr. Jagavser att senai-e återkomma till regeringen med anledning av jordbmksnämndensförslag till disposition av de införselavgiftsmedel som står till regeringensförfogande för /90. Jagföreslår att fördelningsplanen för /91 skall omfattaoförändrat 267,2 milj. kr. jämte inflytande fodermedelsavgifter, vilket totaUberäknas tiU 537,2milj. Dessutom tillkommer 116,5 milj. kr. kvarståendefrån /90. Sammanlagt finns således ca 654milj. kr.tillgängliga inom fördelningsplanen. Jagföreslår att Svensk spannmålshandel liksom tillförs införselavgifterför viss utbyteshandel med brödsäd. Dessa avgifter beräknas till 35 milj. kr.Liksom tidigare bör fettvamavgifter tillföras oljeväxtintressenter.Vid behov bör fettvamavgifter även användas för att finansieraspannmålsregleringen och således tillföras Svensk spannmålshandel. Medhänsyn till ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling för de olikavamområdena har jordbmksnämnden inte lagt fram någon plan för fördelning av detpreliminärt beräknade beloppet för /91. Nämnden avser attåterkomma med förslag till preliminär fördelning av beloppet. Ett sådantförslag kan då avges i samband med att förslag lämnas till gränsskydd m. m. fr.o. m. den Ijuli 1990. Nämnden bör liksom tidgare få jämka delbeloppen mellan deolika regleringsföreningama och besluta om fördelning av det belopp som kankomma att stå till nämndens förfogande. Idet följande anger jag medelsbehovet under /91 för deändamål som bör täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Förutbyteshandel med nötkött med har jag i likhet med jordbmksnämndenberäknat 70milj. Ilikhet med jordbmksnämnden föreslår jag att för utbyteshandel med 'ö»oc/i//äj>A:avsätts 50 milj. kr. av införselavgiftsmedel för import av kött Prop.1989/90:146 och fläsk. En förutsättning är att motsvarande export ägt mm. /91 hör pristillägget på får- och lammkött vara oförändrat5,. per kg, vilket beräknas medföra en utgift på 27 milj. kr. Av dettabelopp finansieras ca lOmilj. av de utomramsmedel som jordbruket erhållersom ersättning för uteblivna prishöjningar. Jagföreslår att Svensk matpotatiskontroU (SMAK) tilldelas högst 5 370000 kr.förden officiella kontrollen och I . för upplysningsverksamheten samtett tilläggsanslag för /90 på . för ackordhästorganisationens bevarande bör utgå oförändrat med250000kr. Slödtill mallproduktionen för /91 bör lämnas med 2 milj. kr. Jagföreslår att exportråd skall erhålla 4 milj. kr. av medel utanförfördelningsplanen /91, förutsatt att jordbmket avsätter 4milj. av medel inom fördelningsplanen. Ienlighet med regeringens förslag i årets budgetproposition (1989/90:100 bil.11) föreslår jag att 28,3 milj. kr. anslås för finansiering av viss del avkostnaderna för djurens hälso- och sjukvård samt 32,3 milj. kr. för statistikpå jordbrukets område. Tillfinansiering av sekretariatet hos jordbruksnämndens konsumentdelegationföreslås . Regeringenhar lämnat förslag till tilläggsbudget 11 till statsbudgeten /90 (prop. 1989/90:125). I propositionen (bil. 7) föreslås bl.a. att ett underskott i sockerregleringsfonden skall täckas med den rörligakredit som disponeras av åtgärder samt attianspråktagna medel från krediten täcks av införselavgifter utanförfördelningsplanen för /91. Jag uppskattar beloppet till 9milj. Jagföreslår att resterande tillgängliga införselavgiftsmedel som kan beräknas tiUtotalt 357 milj. kr. disponeras för att ersätta mittprishöjningar /91. Medhänsyn till de oundgängliga variationerna i inflödet av införselavgifteranserjag att en rörlig kredit av 60 milj. kr. även fortsättningsvis bör ställastill jordbmksnämndens förfogande. Jag återkommer till detta när jag i detföljande behandlar anslagsfrågor för /91. Med hänsyn tillosäkerheten i prognosen bör medel inte intecknas för något ändamål utöver dejag nu nämnt. Eventuella överskott bör liksom stå tillregeringens disposition och skall i första hand användas för att täckakostnader för prisreglering under /91. 3.12.2 Prisregleringenför sockerbetor och socker under /91 Mitt förslagrSockerbetsarealen odling skall uppgå till 49000 ha. Med hänsyntill det prognosticerade underskottet i sockerregleringen på 1001 lOmilj. kr.för /91 skall kostnadskompensationen tiU Sockerbolagetsänkas med lOmilj. Vidare skall betpriset sänkas med 3,01kr. Denårliga kostnadskompensationen till bolaget för merkostnaderna vid sockerbrukenpå och skall utgå med samma belopp som under innevaranderegleringsår, dvs. med 24,5 milj. kr. Kompensationen skall finansieras medbudgetmedel. Arealbidragen till odlare som levererar betor till sockerbmken påÖland och skall vara oförändrade. Arealbidragen skall finansieras påsamma sätt som det särskilda ö-bruksstödet. Det skall ankomma på regeringen attfatta de beslut om prisregleringen som kan komma att krävas . Skälen för mitt förslag:Sockerbetsarealen odling bör minskas och uppgå till högst49000ha. Minskningen gmndar sig bl. a. på att ett importutrymme på påsikt skall uppnås. De båda sista årens överskottsproduktion understrykerbehovet av en arealminskning. Arealminskningen skall inte beröra odlingenunder de båda ö-bmken. svenska betskörden varit mycket god. Resultatet är en överproduktion avsocker, något som normalt inte skall förekomma. producerades 363000 tonsocker ur svenska betor och år . Det motsvarar ensjälvförsörjningsgrad på resp. , dvs. långt över densjälvförsörjningsgrad på 85 som enligt tidigare riksdagsbeslut på siktskall uppnås. Någon import av socker har därför inte skett och kommer tillföljd av överlagring inte heUer att ske . Följaktligenflyter det inte heller in några införselavgiftsmedel tillsockerregleringsfonden. Därmed förväntas ett underskott uppkomma isockerregleringsfonden redan under innevarande regleringsår. Som jag redan harredovisat bör innevarande års underskott täckas av införselavgiftsmedel utanförförddningsplanen. Det kommer enligt jordbruksnämndens prognoser inte att finnasnågra medel för att finansiera de normala åtgärderna inom sockerregleringenunder /91. Till följd avGATT-överenskommdsen kan inte prisema på sockerbetor och sockerhöjas för att kompensera betodlarna och Sockerbolaget. För innevaranderegleringsår kompenseras Sockerbolaget därför av medel i sockerregleringsfondenoch av fonderade försäljningsavgifter. Befintliga medel isockerregleringsfonden och fonderade försäljningsavgifter har för detta ändamåltagits i anspråk under innevarande regleringsår. Några nya införselmedel kaninte heller förväntas flyta in under /91. Resultatet avdetta är ett prognosticerat underskott i socker-regleringsekonomin på 100-1lOmilj. för /91. har i skrivelse till regeringen påpekat proble- metoch redovisat olika finansieringsmöjligheter. Diskussioner i frågan Prop.1989/90:146 har också förts mellan och representanterför betodlares centralförening, LRF, Sockerbolaget och jordbruksnämndenskonsumentdelegation. Jagföreslår att underskottet finansieras på följande sätt. För det första börmerkostnaderna för driften av sockerbmken på och samtarealbidragen till odlare som levererar till sockerbmken på och Gotlandfinansieras över statsbudgeten. Totalt uppgår beloppet till 28 milj. kr. /91 bör merkostnaderna finansieras av medel som anvisas underett särskiU anslag. Stöd till sockerbruken på och m. m. Jagåterkommer i det följande till denna fråga. Medlen bör föras tillsockerregleringsfonden. Fördet andra bör den generella kostnadskompensationen till Sockerbolaget sänkasmed lOmilj. Även om Sockerbolaget haft ett högre kapacitetsutnyttjandetill följd av de höga skördarna har dessa sannolikt haft en betydligt mindreeffekt på deras lönsamhet än vad som är fallet för betodlarna. Den högreproduktionen kan inte säljas utan måste lagras. Även Sockerbolaget böremellertid delta i finansieringen av underskottet. Fördet tredje bör betpriset sänkas med . Det innebär en sänkningav betpriset med . Enligt min åsikt är det naturligt att låta betodlarnabära huvudansvaret för överskottskostnaderna. Så är fallet inom andraproduktionsgrenar, genom interna avgifter. I analogi med vad som gäller inomandra regleringar finns det skäl att sänka betpriset vid enöverskottsproduktion. De goda skördarna innebär också en relativt stormerintäkt för betodlarna. Bara skörd kan merintäkterna enligtjordbruksnämnden beräknas till ca 140 milj. kr. En sänkning av betpriset med3,. per lOOkg motsvarar ca 65 milj. kr. Detta motsvarar en kompensationtill Sockerbolaget på dels 41 milj. kr., vilket är en sänkning med lOmilj. kr.jämfört med innevarande år, dels 24,5milj. för merkostnad för driften avö-bmken. Detreglerade priset pä strösocker bör vara . Ersättningenför raffinering och lagring av importerat råsocker bör vara oförändrad89,43kr. Omväsentligt ändrade förutsättningar inträffar bör detankomma på jordbmksnämnden att lägga fram förslag till de åtgärder som underperioden kan anses påkallade. Det bör därefter ankomma på regeringen att fattade beslut som kan behövas. Arealbidragetbör vara oförändrat . per ha till de odlare i och somlevererar betor till bruket i , . per ha till odlarna på Ölandoch . per ha till odlarna på . Mittförslag: Bidraget till skördeskadeskyddet skall under /91betalas av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Skälenför mitt förslagr Enligt riksdagsbeslut (prop. 1987/88:74, JoU 16, rskr. 130)skall skördeskadefonden tills vidare tillföras ett belopp av 60milj.kr. Detta skall betalas över konsumentprisema fördelade påjordbmksprisreglerade produkter. Den andel som faller på socker beräknas till3,5 milj. kr. och bör för /91 betalas av införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. Mitt förslagr Frånsockerregleringsfonden skall betalas kostnader för arealbidrag till odlama,fraktbidrag till de fyra nordligaste länen och , kollektiva åtgärderinom biodlingen, kostnader för prisutjämning på socker samt vissaadministrationskostnader. Ett eventuellt likviditetsunderskott skallfinansieras av befintliga medel inom regleringsekonomin. Skälen för mitt förslagrInförselavgift tas liksom ut för importerade kvantiteter underperioder då världsmarknadspriset understiger det fastställda avräkningsprisetpå socker och svenska betor. De uppbuma medlen bör liksom tillföras sockerregleringsfonden. Som jag nämnt kommer troligen inte någonimport att äga mm under /91. Urfonden bör betalas kostnaderaa för arealbidrag till de odlare som levererarbetor tiU ö-bmken. Kostnaderna beräknas till 3,5 milj. kr. Sockerregleringsfonden börvidare få användas för fraktsubventionering till de fyra nordligaste länen ochKopparbergs län med 1,2 milj. kr. Tillkollektiva åtgärder inom biodlingen bör tas 0,5 milj. kr. Tillyrkesmässig biodling bör av fondens medel återföras ett belopp som motsvararodlingens sockerförbmkning multiplicerad med den skillnad i sockerpris somföreligger mellan och världsmarknaden. sockerhandels administrationskostnader täckas urfonden. Fondmedlen används också till vissa kostnader inom prisutjämningen förvaror innehållande socker. Ett eventuellt underskottav likvida medel i sockerregleringsfonden bör finansieras av befintliga medelinom regleringsekonomin, t. ex. införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen. Vid behov börjordbmksnämnden liksom få ta ut en försäljningsavgift på allt sockersom säljs inom landet för att subventionera sockerimporten närvärldsmarknadspriset är högre än det svenska priset. 3.12.3Regleringsekonomin efter /91 Mittförslagr Införselavgiftsmedel jämställs med allmänna budgetmedel ochreserveras inte för speciella ändamål inom jordbmks- och livsmedelssektom. Ettbelopp motsvarande de s. k. inomramsmedlen skall även fortsättningsvis kommajordbmket till del, i första hand genom gränsskyddshöjningar, men i vissa faUgenom att verksamheten finansieras med budgetmedel. Även viss verksamhet somfinansieras av införselavgifter utanför den s.k. fördelningsplanen skall fr. o.m. /92 finansieras med budgetmedel. Intemaavgifter i syfte att finansiera marknadsregleringen skall inte tas ut fr.o.m.den Ijuli 1991. I de faU jag har föreslagit att regleringen övergångsvisbehålls och trappas av, skall även vissa avgifter behållas underövergångsperioden. Avgifteraa skall disponeras av statens jordbmksnämnd. Kvarvarandemedel inom regleringsekonomin den 30juni 1991 skall återföras till näringen somen del av ett inkomststöd. k. RÅK-kassan för råvamkostnadsutjämning skall behållas tiUs vidare och handhasav jordbmksnämnden. De avgifter som tas in i syfte att finansiera RÅK-systemetskall föras till kassan. LAGrsförslagr Alla införselavgifter bör jämställas med budgetmedel. LAG har intesärskiU behandlat inomramsmedlen eller de verksamheter som finansierasmed införselavgifter. RemissinstansernarEndast ett fåtal remissinstanser berör regleringsekonomin. Någraremissinstanser understryker vikten av att verksamheter som finansierasav införselavgiftsmedel även finns kvar. Lantbmksstyrelsen anser attvissa av de insatser som finansieras av inomramsmedel,fortsättningsvis bör finansieras av budgetmedel. lantbmksuniversitetpåpekar att många forsknings- och Utvecklingsinsatser baseras påregleringsmedel och att en konsekvens av LAG:s förslag är att all verksamhetsom byggts upp med dessa medel upphör såvida inte alteraativafinansieringsformer byggs upp. LRF anser attinförselavgiftsmedel, liksom skall tillfalla jordbmksnäringen. Inflödetav medel i regleringsekonomin består av införselavgifter, tillverkningsavgifteroch interaa avgifter. De intema avgiftema eriäggs av lantbmkaraa för attbekosta exporten av överskott och övrig marknadsreglering. Även tillverknings-och införselavgifter används i viss utsträckning för olika former avmarknadsreglering. Samtliga avgifter på fodermedel samt en viss del av övrigainförselavgifter återförs till jordbmket för att finansiera framför aUtkollektiva åtgärder. Dessa medel utgör s.k. inomramsmedeleUer införsdavgifter inom fördelningsplanen. 1989/90:146införselavgiftsmedel används för andra ändamål inom eUer i samband medregleringen, s. k. utomramsmedel. Inflödetav införselavgifter uppgår till i storleksordningen . ,men varierar betydligt, beroende på världsmarknadsprisema och importensstorlek. Avinförselavgifteraa används vissa medel för att finansiera utbytesexport innanresterande del används till de s. k. fördelningsplaneraa. Utbyteshandeln avseroljor och fetter samt brödspannmål. Under /89 uppgick dessabelopp till 380 resp. 86 milj. kr. Därefter kvarstående medel förs tillfördelningsplaneraa. Finansiering av denna utbytesexport bör, liksom övrigkollektiv exportfinansiering, upphöra den Ijuli 1991. Demedel som används inom fijrddningsplanen är som jag nämnt dels deinförselavgifter som flyter in för fodermedel, dels 267,2 milj. kr. Detta ärmedel som jordbmket tillerkänts kollektivt inom ramen för nuvarandeprisreglerings- och förhandlingssystem. För /89 beräknasinförselavgifteraa på fodermedel till 263 milj. kr. och de totala inomramsmedlensåledes till 530milj. Inomramsmedlenär alltså medel som tillförs jordbmket kollektivt i StäUet för prishöjningar.Medlen förs till regleringsföreningama för regleringsverksamhet eller användstill kollektiva åtgärder. Vidett slopande,av den intema marknadsregleringen bör ingen särskildregleringsekonomi behållas. Regleringsföreningamas myndighetsuppgifter börupphöra den Ijuli 1991 och införsdavgiftema föras till statsbudgeten. Eftersominflödet av införselavgifter kan variera betydligt kan inte den ökade inkomstenför statskassan exakt anges. Enligtnuvarande prisregleringslag skall samtliga avgifter som tas ut med stöd avlagen användas inom eller i samband med prisregleringen. Enligt min mening böravgiftema, efter en slopad intem reglering, likställas med allmänna budgetmedeloch tillföras statskassan. Vissa av de verksamheter som finansieras medutomramsmedel bör därefter finansieras över budgeten. Jag återkommer till dettai det följande. Vidövergången från nuvarande reglerade system till ett marknadssystem bör tidigare tillerkänd kompensation "lösas ut". Detta innebär enligtmin uppfattning att jordbmket även fortsättningsvis bör erhålla medel motsva rande inomramsmedlen. Detta är medel som jordbmket tillerkänts efter prisförhandUngar. Inomramsmedlen är enligt min mening jämförbara med livsmedelssubventioner, eftersom de har tillförts jordbmket i stället för prishöjningar. När den kollektiva återföringen upphör bör jordbmket tillföras motsvarande belopp. Detta kan ske antingen genom att 154 gränsskyddet höjs i motsvarandemån eller genom att åtgärdema finan- Prop. 1989/90:146 sieras med budgetmedel.Detta påverkar inte redan beslutad stödnivå till jordbmket, utan utgör endasten annan finansiering. Höjningama kan därför genomföras utan hinder avåtagandena om frysning i GATT-överenskommdsen. Vissa åtgärder börfortsättningsvis budgetfinansie-ras. Dessutom bör budgetmedel tillföras för attvissa pågående projekt skall kunna slutföras. Närmarknadsregleringen upphör behöver inte interaa avgifter tas ut. Även dessaavgifter bör betraktas som lantbmkets medel. När avgiftsuttaget upphör får denenskilde jordbmkaren en lägre kostnad, varför kompensation inte är aktuell.Detta gäller emellertid inte förmalningsavgiften. Denna betraktasregleringstekniskt som en del av bondens reglerade pris, trots att kvamamabetalar den direkt till regleringsekonomin. Förmalningsavgiftenoch prisregleringsavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör dockbehållas övergångsvis. Jag återkommer till detta i samband med mina förslagtill övergångsåtgärder. Inommejeriregleringen används avgifteraa inte enbart för exportfinansiering, utanockså för lönsamhetsutjämning mellan olika mejeriprodukter. Jag har tidigareföreslagit att exportfinansieringen skall upphöra den Ijuli 1991, men attutjämningen bör trappas av föratt vara heU avvecklad den Ijuli 1994. Avgifterför den interaa utjämningen bör därför tas ut t.o.m. den 30juni 1993. Jaghar i det föregående föreslagit att nuvarande konstmktion med fettvamavgifterbibehålls, men att odlingen av oljeväxter bör krympas till den omfattning somär motiverad av beredskapsskäl. Jag har också föreslagit att fettvamavgiftskall tas ut på inhemskt producerat slakterifett. Systemet innebär att allaoljor och fetter (inhemska och importerade) beläggs med samma avgift.Fettvamavgiftema som eriäggs vid import bör liksom införselavgifter föras tillstatsbudgeten. Den fettvamavgift som tas ut på inhemsk produktion bördisponeras av jordbmksnämnden och i sin helhet återföras tiU jordbmket somfinansiering av en del av odlingen. Den odling som dämtöver bör ske avberedskapsskäl bör betalas över statsbudgeten. Jaghar tidigare föreslagit att nuvarande råvamkostnadsutjämning behålls i avvaktanpå resultatet av EG/EFTA-förhandlingama. Avsikten är där att åstadkomma ettgemensamt RÅK-system som skall vara infört . Jaganser även att dagens finansiering skall behållas, dvs. med avgifter på import (extemt system) och på produkter som säljs i (intemt system). Jag anser också att nuvarande RÅK-kassa för finansiering av systemet bör behållas. Kassan bör liksom hittiUs hanteras av jordbmks nämnden. Eftersom en del av kostnadema betalas ur regleringseko nomin uppstår emellertid en brist när denna avskaffas. Denna bör betalas 155 Jag uppskattar budgetbdastningen till lOOmilj. Jag har Prop.1989/90:146 därvid beaktat att vissa enkla blandningar bör uteslutas ursystemet, medan vissa produkter som erhåller motsvarande prisutjämningutanför RÅK bör föras in i systemet. Jaghar i det föregående angett ett antal verksamheter som bör bekostas avbudgetmedel efter en intern avreglering och ett avskaffande av den särskildaregleringsekonomin. Närmarknadsregleringarna avvecklas bör också större delen av den verksamhet somfinansieras inom regleringsekonomin upphöra.