prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — För den nu aktuella perioden bör kultur- miljöforskningen förslärkas kraftigt. Del är särskilt tre områden som kom mer i förgmnden för salsningama, nämligen: 57 forskning om luflföroreningamasoch försumingens nedbrytning av kul- Prop. 1989/90:90 turminnen ochkulturföremål, forskning om landskapelskulturvärden samt forskning om bebyggelsemiljönsförändring. Delförsta området innebär en vidareutveckling av det arbete som /87 och som har givit nya insikter om förtoppen bakomluftföroreningamas nedbrytningsmekanismer. Det har också nyanserat bilden avde komplicerade orsakssammanhangen. Delandra forskningsområdet är inriktat mol att utveckla metoder ochhandlingslinjer all identifiera landskapels kulturvärden och visa hur mankonkret skall göra för att ta hänsyn lill dem i den snabba omvandling somkulturlandskapet nu genomgår. Dettredje området innehåker byggnadsvårdens maleriallekniska avsnitt, något somär centralt i all praktisk byggnadsvård. Del rymmer också ell forsknings- ochutvecklingsarbete om faktorema bakom bebyggelsens utveckling relaterat tillmålen för kulturmiljövården. har i sinanslagsframställning tagit upp gmndläggande frågor i samhällsplaneringen omhur de allmänna och enskilda intressen som knyts till städemas bebyggelse kange ekonomiska fömtsättningar för bevarande. Regeringenvill i detta sammanhang även betona den del av ansvaret förkullurmiljöforskningen som tillkommer bl.a. statens råd för byggnadsforskning. Inomdetta område beräknas anslaget öka med 2 milj.kr. /91 och med 4 milj.kr. vardera /92 och 1992/93., Museemaär i gmnden inriktade på att bygga upp och förmedla kunskaper och insikter.Museemas forskning bör ha som sin främsta uppgift alt utveckla den informaiionde bedriver genom främst insamling och vård av samlingar, genomdokumentationsarbete, malerialpublikalioner och utställningar. Landetsmuseiväsende har vikliga frågor all lösa både vad gäller samlingamas vård ochden utåtriktade verksamheten. I detta arbete har de fem ansvarsmuseema statens konstmuseer, statens historiska museer, riksmuseet.Nordiska museet och folkens museum - - en ledande uppgift. Ensärskild resurs bör byggas upp för museiväsendets forskning . Regeringenbehandlar forskningen vid i del följande i avsnittom gmndläggande miljöforskning. Förforskning inom de övriga museema föreslås en ökning med 0,8 milj.kr. budgetåret1990/91, ytteriigare 0,5 milj.kr. 1991/92 och 0,5 milj.kr. 1992/93. Samefondenskulturddegalion disponerar vissa medel för särskilda stipen dier lill forskning av intresse för den samiska befolkningen. 1 årets bud- 58 getproposition (prop.1989/90:100, bil. 10) har regeringen föreslagit insat- Prop. ser för samisk kultur ochutbildning som föranleds av den översyn av den samiska kulturens beståndoch utveckling som redovisats i rapporten (Ds 1989:38)Saemien kultuvre Same kulluvra Samisk kultur. punkt i utredningen är enplädering för all kunskapema om det samiska språkels ställning måsteökas. Den kunskapen är gmndläggande både för en värdering avsamekulturens möjHgheter till överlevnad och för att ge gmnd för insatser för allstödja den. Resursemaför kulturdelegationens forskningsverksamhet bör därför utökas. Därigenom gessamefonden möjligheter alt ta del ekonomiska ansvaret för en särskildforskning om det samiska språket. Resursemaför den samiska forskningen ökar med 0,5 milj.kr. fr.o.m. /91. 6 Forskning för ökad välfärd Prop. Ettutmärkande drag för del nutida svenska samhället är del sociala trygghetssystemsom har byggts upp under 1900-lalet. I många avseenden var lagen om allmänfolkpensionering och lagen om arbelsskadeförsäkring genombrott för principer framför allt tanken alt alla medborgare skall vara delaktiga i ettsocialförsäkringssystem som därefter kommit all karaktärisera . Ytterligareell kännetecken för men ingalunda för flertalet andra samhällen äralt arbetslöshet inte accepteras. Principen om den fulla sysselsättningen harfått sill praktiska genombrott i och är en gmndläggande utgångspunktför regeringens politik. En sådan politik ger fömtsättningar för en utjämningav inkomster och levnadsbetingelser medborgama emellan. Under en lång följd avår har också inkomstklyftorna i minskal. Utjämningeni ekonomiskt avseende har sammanfogals med en betydande utjämning av andralevnadsvillkor, t. ex. hälsa, utbildning och boende. Den ofTentliglorganiserade hälso- och sjukvården, skolan och den högre utbildningen liksomsamhällets stöd till bostadsförsörjningen har här spelat en utomordentligtviktig roll. Densvenska välfärdspolitiken har också, inte minsl när det gäller utbyggnaden avden ofTentliga sektom, haft stor betydelse för jämställdheten mekan kvinnor ochmän. Svenskvälfärdspolitik syftar till all skapa etl öppet samhälle, där vi människorkänner trygghet och där våld och annan brottslighet minskar. Detsvenska samhället är i många avseenden ell gott samhälle. Trots detta finns deloroande tendenser. Ohälsa och sjukdomar ökar för vissa gmpper och skillnadernai hälsa och livslängd ökar. Sjukfrånvaron har ökat liksomantalet arbetsskador. På arbetsplatsema finns det fortfarande många problem ochorättvisor. Trots en hög efterfrågan på arbetskraft har vissagmpper av människor svårigheter atl få arbete. Invandramahar, delvis av ganska naturliga skäl, svårare än majoritetsbefolkningen att fåen fast förankring på arbetsmarknaden och i samhällslivet i övrigl. Bristandespråkkunskaper och kulturella olikheter kan försvåra kontakten mellaninvandrare och svenskar. Detta leder till att alltför många invandrare inteblir delaktiga i den svenska samhällsutvecklingen. Bristeri välfärden ger sig lill känna genom påfrestningar på befintligatrygghetssystem och vårdslmkturer. Ofta härrör emellertid hälsoproblem ochvälfärdsbrisler från förhållanden som styrs av faktorer utanför den sektor därde kommer till uttryck. För all finna goda lösningar behövs då integreradekunskaper från olika livsområden och samhällssektorer saml ökad kännedom ommänniskors totala livssituation. Sådana kunskaper förutsätter samverkandeinsatser både av gmndläggande forskning, teoretiskt gmndat utvecklingsarbeteoch kontinuerligt informationsarbete. Regeringenföreslår därför särskilda insatser avseende: forskning om äldre j forskning om idrott Prop. forskning om brott ochbrottsförebyggande åtgärder 6.1 Satsningar på en god hälsa och vård Måletför hälso- och sjukvården är en god hälsa och vård på lika villkor för helabefolkningen. Av framgår attdet alltjämt finns stora skillnader i hälsa och i vårdutnyttjande mellan olikagmpper, yrken och geografiska delar av landet. Vissa tecken finns t. o. m. påatl skillnaderna i hälsa mellan arbetare och tjänstemän kommer att öka tillföljd av arbetarnas, relativt sett, ökande exponering för faktorer som verkarnegativt på hälsan. har också inomhusmiljöns betydelse förhälsan uppmärksammals. Sjukdomsmönslrethåller på all förändras. Systematiskt förebyggande vård har lett till minskaddödlighet i bl. a. livmoderhalscancer och olycksfall. Förbättradebehandlingsmetoder har ökat överlevnaden vid högt blodtryck och vissacancertyper. Därmed framstår psykisk ohälsa och ryggbesvär som allt viktigarefolkhälsoproblem att lösa. Allergiska besvär har, som visats avallergiutredningen, blivit allt vanligare. Enbart kommer antaletpersoner alt öka med nära 60000. Allt fler mycket gamla innebär ökandeanspråk på hälso- och sjukvård, omsorg och social service saml påändamålsenliga bosläder. Medhänsyn till förändringar i befolkningens åldersstmktur, hälsoläge ochsjukdomspanorama saml tekniska och vetenskapliga framsteg kan stora och snabbaförändringar i vårdstmkturen behöva ske. Inomden medicinska forskningen går utvecklingen snabbi. Genom ny kunskap kanohälsan diagnosticeras tidigare och med större säkerhet, sjukdomar botas ochsmärta lindras. har flera genombrott skett exempelvis när delgäller Iransplanlalion av organ och utveckling av nya biomaterial. Vidsidan om stödet till och främjandet av medicinsk gmndforskning föreslårmedicinska forskningsrådet i sin anslagsframställning all bl.a. aids- ochHIV-forskning, forskning rörande äldres hälso- och sjukvård samlfolkhälsovelenskaplig forskning skall prioriteras. Regeringen har särskiltbeaktat behovet av medel för folkhälsovelenskaplig forskning med medicinskinriktning och för forskning rörande äldres hälso- och sjukvård. Del senare börgöra del möjligt för rådd att ytterligare stödja forskning om demenssjukdomar. 6.1.2Den folkhäisovetenskapliga forskningen Prop. Medfolkhälsovetenskap avses det forskningsområde som innefattar arbetslivets,levnadsvanomas, miljöns, samhällsstmkturens och vårdsystemels betydelse förbefolkningens hälsa samt hälso- och sjukvårdens effektivitet. Denicke-medicinska forskningen om hälsa och välfärd har varit blygsam.Inte heller har forskning kring hälso- och sjukvårdens saml socialtjänstensstmklurer och funktionssätt varit av önskvärd omfattning, trots allfolkhälsovetenskap varit ett prioriterat område i tidigare forskningspropositioner.En av anledningama till att den önskade forskningen inte har kommit lill ståndhar sagts vara brislen på forskarkompetens. Den kartläggning som gjorts inomramen för hälso- och sjukvårdsberedningens folkhälsogmpp visar dock all delfinns en stor potential forskare som är utbildade eller under utbildning inomdetta område. Bristerna är, enligt folkhälsogmppen, snarare finansiella ochorganisatoriska. Isyfte att stärka den folkhäisovetenskapliga forskningen organisatorisktföreslår regeringen att det föreslagna socialvetenskapliga forskningsrådet gesansvar för en långsiktig satsning på området. 1 detta ansvar bör bl. a. liggaatl ge programslöd lill vitala forskningsmiljöer. Regeringen har vidberäkningen av medel till del socialvetenskapliga forskningsrådet beaktatbehovet av ökade resurser för den icke-medicinska folkhäisovetenskapligaforskningen. /91 föreslås en förstärkning av 0,5 milj. kr. för dettaändamål, /92 ytteriigare 2,5 milj. kr. och 1992/93 ytteriigare 3milj. en bashöjning med 6 milj. kr. vid periodens slut. HlV-smiltaoch sjukdomen aids utgör etl hot mol folkhälsan. För alt bl.a. kartlägga ochförhindra smittspridning behöver den medicinska forskningen kompletteras medsamhällsvetenskaplig forskning om exempelvis sociala beteenden och sexualitet.Medel för denna forskning har beräknats under del socialvetenskapligaforskningsrådets anslag. Forskningspotentialeninom smittskyddområdet behöver stärkas ytterligare och resursemavidareutvecklas vid statens bakteriologiska laboratorium, som är delnationella expertorganet för smittskydd. Forskningsrådsnämndenoch delegationen för social forskning har på regeringens uppdrag kartlagt dennuvarande forskningen om äldre och lämnat förslag till fortsatta insatser.Kartläggningen visar all forskning inom detta område är en tvär- ochmångvetenskaplig verksamhet som berör flera kunskapsområden. Med undantag avlångvårdsmedicin och gerialrik finns dock ingen fast förankring inom högskolan. Regeringenföreslår därför kraftigt ökade resurser för forskning om äldre . Genom inrättande av professurer i psykologi, sociologi och socialt arbete, samtliga tre med inriktning på äldreproblem, kommer forskningen att få en fast förankring i högskolan. Regeringens förslag innebär all professurerna skall utlysas och tillsällas . Skulle det visa sig att del ej finns 63 sökandemed erforderlig kompelens bör de föreslagna medlen användas Prop. 1989/90:90för alt bygga upp en sådan och därmed få fram kvalificerade sökandelill de föreslagna professurerna. Vidare föreslås särskilda medel för attstärka viss landstingsbaserad forsknings anknytning lill universiteten ochbygga upp ell intemationellt kontaktnät. Inom ramen för det socialvetenskapligaforskningsrådels ansvarsområde föreslås atl tre programområden ges särskildprioritet, nämligen forskning om omsorgen om äldre och omvårdnadsforskning,ulvärderingsforskning samt de äldre och ekonomin. Regeringenföreslår, inklusive satsningarna inom högskolan, en förstärkning med 3,5 milj.kr. 1990/91, ytteriigare 3,6 milj. kr. 1991/92 och slutligen en förstärkningmed 3,1 milj. kr. 1992/93 dvs. en bashöjning med 10,2 milj. kr. Regeringen föreslår också all del socialvetenskapliga forskningsrådetfår ett samordnande ansvar för forskningen om äldre med uppgift all löpandefölja och bearbeta forskningsområdet. I1987 års forskningsproposition (prop. 1986/87:80 bil. föreslogs attforskningsrådsnämnden skulle få ansvar för planering, samordning ochkanalisering av resursema till handikappforskning. Vissa andra myndigheterålades ett medansvar för forskningens finansiering. Riksdagengodkände regeringens förslag. Forskningsrådsnämndenhar initierat och stött flera betydelsefullaprojekt inom handikappforskningen. Del hittillsvarande arbetet har ocksåinneburit att forskningsområden har kunnat identifieras och värdefullakontaktnät byggas upp. Handikappforskningansluter väl till de övriga uppgifter som kommer att höra lill del nyasocialvetenskapliga forskningsrådet. Regeringen föreslår därför att delsocialvetenskapliga forskningsrådet lar över forskningsrådsnämndens ansvar förhandikappforskningen. Genomatt samordningen av handikappforskningen bör ske utifrån samma utgångspunktersom tidigare kommer forskningsrådsnämndens hittillsvarande verksamhet allutgöra en viktig gmnd för del socialvetenskapliga forskningsrådels arbete.Liksom tidigare bör övriga finansiärer av handikappforskning, på det sätt somangavs forskningsproposition, medverka i finansieringen av dennaforskning. Denmateriella standarden i våra byggnader har höjts väsentligt under 1900-talel. Många tidigare problem som kyla, drag och bristfälliga sanitära förhållanden m. m. har eliminerats. Sambandet mellan hälsotillståndet hos befolkningen och dessa faktorer analyserades och dokumenterades tidigt inom hälso- och sjukvårdssektorn. Dessa kunskaper har sedan legal lill gmnd för utformningen av byggnader i vårt land . Man har antagit att hälsoriskerna därmed lill största delen har byggts 64 bort.Problemen med de s.k.sjuka husen har dock visat all kunskapsbe- Prop.1989/90:90 hoven är myckel stora. Allergiutredningenhar i sitt betänkande (SOU 1989:76) konstaterat alt vi saknar kunskaper omuppkomsten av allergier/överkänslighet. Detta gäller inte minst de sambanddessa problem har med inomhusmiljön. Regeringenvill betona del ansvar som bl. a. byggforskningsrådel har för FoU ominomhusmiljön och att forskningsinsatserna inom detta område bör öka underperioden. Idrotti olika former utgör en livaktig dd av vårt samhälle. Detta manifesteras inteminsl i det stora antal människor, omkring 4 miljoner, som aktivt ägnar sig ålnågon form av sport eller motion. Idrotten och dess stora genomslag imassmedierna utgör också en betydelsefull faktor i samhället som påverkarnormer, värderingar och livsstil. Sverigehar en god tradition inom idrollsforskningen, framför akt inom den fysiologiskaforskningen. Det tillgängliga antalet forskar- och doklorandtjänsler iidrollsrelaterade ämnen har hillills varit begränsat, vilket påverkatmöjlighetema att få bidrag från forskningsråden. Idrollsforskningen hardärigenom i särskilt hög grad varit beroende av del personliga intresset ochengagemanget hos enskilda forskare. Efterförslag budgetproposition har ell särskilt centmm föridrottsforskning inrättats i . Syftet är att få lill stånd en samordningav idrottsforskningen i och all anordna frislående kurser. Nyaprofessurer har inrättats. Del innebär alt del kommer allfinnas sammanlagt nio professorsljänsler i olika idrottsrdaterade disciplineri landet. Genom beslut all en särskild idrottshögskola skallinrättas i väntas fömtsättningarna öka för en ytterligareförstärkning av forsknings- och utvecklingsinsatserna på idrottens område. Frånsåväl rent idrottslig synpunkt som folkhälsosynpunkl är det angelägel attstärka forsknings- och utvecklingsarbetet inom denna sektor. Som ett komplementtill de medel för idrottsforskning som kan sökas hos respektive forskningsrådföreslår regeringen all statens bidrag till Idrottens forskningsråd ökas medytterligare 1 milj. kr. 1990/91. sysselsätter industrisektorn avarbetskraften. har tjänstesektorn ökat i betydelse och sysselsätteren allt större andel av befolkningen. Dessaförändringar på arbetsmarknaden har inte inneburit att antalet arbetsskador minskat men väl bytt karaktär. Framförakt är det belast ningsskadorna som ökat bl.a. som en följd av att många arbeten är mono tona och utförs i låsta arbetsställningar. Belastningsskador uppslår såväl inom industrin som i tjänste- och vårdsektorn, inte minst bland kvinnor. 5 1989/90. 1 saml Nr 90 Varannanarbetssjukdom och vart fjärde arbetsolycksfak är relaterade till Prop.1989/90:90 belastningsproblem. Mångaarbeten riskerar också att bli psykiskt påfrestande antingen på gmnd av alt delar en alltför liten del av människans resurser i anspråk eker ställer krav somär dåligt anpassade lill människors förmåga. Sjuktalet,som anger antalet ersatta dagar per sjukpenningför-säkrad, harenligt riksförsäkringsverkels statistik stigit från 1984 till 25,3 år1988. Likaså har antalet anmälda arbetsskador ökat drastiskt under 1980-talet.Även antalet förtidspensionärer har ökat oavbmtel och var nästan dubbekså stort som . Vissatecken finns på att sjukfrånvaron varierar med konjukturerna. En förklaringtill detta kan vara all människor inte vågar riskera sitt arbete ilågkonjunkturer genom all vara frånvarande. En annan är all människor med sämrefysiska och psykiska fömtsättningar mobiliseras i en högkonjunktur. En tredjeförklaring är att arbetstempot i högkonjunkturer är så högt att det sliter hårtpå människor. Kvinnorsarbetskraftsdeltagande och antal arbetade limmar har oavbmtel stigit sedantidigt 1970-lal och deras dellagande i arbetslivet är nu nästan i nivå medmännens. Kvinnoma utgjorde av arbetskraften . De är dock kraftigtöverrepresenterade i förhållande till sin andel i arbetskraften vad gällerarbetsskador, förtidspensioneringar och sjukfrånvaro. Enligtstatistiken ökar ohälsan i ställd för atl minska. Regeringen anser detta djuptolikfredssläkande i av avancerad teknik, stor medvetenhet omarbetsmiljöns risker och stora resurser avsatta för alt skydda arbetstagamasliv och hälsa. Fömtomde humanitära och sociala konsekvenser som sjukdom och frånvaro frånarbetsmarknaden har, medför den på detta sätl manifesterade ohälsan storapåfrestningar på samhällsekonomin. Arbetslivsforskningenkan visa nya vägar och finna nya infallsvinklar. Vad kännetecknar det godaarbetet? Varför tillämpas inte den kunskap som finns om arbetskadornasuppkomst? Varför förändras inte arbetsorganisationen så atl människor självakan påverka sill arbete i större utsträckning? Dethar forskals om sjukfrånvaron men många frågor är fortfarande obesvarade. Vibehöver kunskap om sjukfrånvarons variationer över liden, mekan regioner,mellan könen, mdlan yrken och arbetsplatser. Dessutom bör sambanden mellankortlidsfrånvaro och långtidsfrånvaro belysas. Inomarbetslivsforskningen finns flera finansieringsorgan. Arbetsmiljöfonden är detojämförligt största. Av fondens medel användes under /89 drygt230 milj. kr. Arbelsmiljöfonden bekostar bl. a. en stor del avverksamheten vid arbelsmiljöinstilulel. Denforskning som produceras vid arbetsmiljöinslilulel är av god kvali tet. handleds ca 60 doktorander hek eller delvis vid 66 institutet.I övrigt är resurser och tillgång på intresserade forskare och goda Prop.1989/90:90 forskningsprojekt inte i balans med varandra. Arbelsmiljöfondenfinansierar därför ett arbelsvdenskapligl kollegium i för atlvitalisera forskningen och stimulera forskarrekryteringen. Detarbelsvetenskapliga kollegiet ger också möjlighet lill ökade kontakter mellanforskningen och arbetsmarknadens parter. håller på alt byggas upp för samarbete mellan fackliga företrädare ochforskare med hjälp av de medel som arbelsmiljöfonden delar ul lilllönlagarorganisationema och de medel för regional facklig forskning somregeringen ställt lill löntagamas förfogande. Avsikten är all utnyttja denpraktiska erfarenhet som finns hos de fackliga företrädama och bygga samman denmed den kunskap som finns inom universitet och högskolor. Genomforskningscirklar, där fackliga medlemmar och forskare möts, stimulerasforskning utifrån verkliga problem ur vardagen. Del är också ell sätl förforskama all föra ut sina resultat och vidga förståelsen för forskning ochutveckling. Regeringen anser att det är betydelsefullt all ge fortsall stödlill denna verksamhet . Inovember 1989 beslöt regeringen att tillsätta en särskild utredare avarbdslivsforskningens organisation. Utredaren skall föreslå hurarbetslivs-forskningen skall bedrivas och organiseras. Särskild uppmärksamhetskall ägnas arbetslivscentmm. Utredaren skall lämna altemativaorganisations-förslag med inriktning på efTektivitel och högforskningskvalitet. Iavvaktan på utredningen föreslås arbetsmiljöinslilulel få resursförstärkningarunder /91. Institutet bör under detta budgetår prioritera trenya forskningsområden, nämligen sjukvårdens arbetsmiljö, arbetsmiljön förungdomar och arbetsmiljön för äldre. Arbetsmarknadspolitikenär ett av de viktigaste medlen för all nå målet arbete åt alla. Sverigesförmåga att kombinera en låg och sjunkande arbetslöshet med en hög ochstigande sysselsättning har gett en intemationell särställning. Denforskning som bedrivs inom relevanta ämnesområden främst vid de samhällsvetenskapligafakultetema är inte tillräcklig för den viktiga rok arbetsmarknadspolitikenhar i . Regeringenanser att ökade resurser bör satsas på forskning som rörarbetsmarknadspolitikens roll, inriktning och effekter. Kunskaper som kan uppnåsgenom gmndläggande forskning är vikliga för att arbetsmarknadspolitiken skallkunna behålla och utveckla sin ställning som etl effektivt medel i takt med destora förändringar som sker på arbetsmarknaden. Förall stimulera forskning av betydelse för arbetsmarknadspolitiken föreslås humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet tilldelas 2 milj. kr. Anslaget föreslås därefter utökas med 3,5 milj. kr. /92 och med 1 milj. kr. Mot bakgmnd av den förstärkning som sker av den arbetsmarknadspoliliska forskningen inom ramen för humanistisk-samhäksvdenskapliga forsk ningsrådels verksamhet kommer delegationen för arbelsmarknadspolilisk 67 forskning(EFA) att ombildas lill en expertgrupp för arbetsmarknadspol i- Prop.1989/90:90 tiska utvärderingsstudier. 6.3 Forskning om brott och brottsförebyggande åtgärder Brottslighetär ett samhällsproblem som växer i hela västvärlden trots utbyggnaden avvälfärdssamhället. Rädslan för brott gör all många människor känner sigosäkra. 1Sverige registreras över en miljon brott och hundratusentals människordrabbas. Brottsligheten varierar stort mellan olika regioner, mellan olikastäder och mellan olika stadsdelar. Risken att råka utför brott beror också påsocialgrupp och livsstil. Deåtgärder som vidtas mot brottslighet bör bygga på kunskap. Den kriminologiskaforskningen bör enligt regeringens mening förslärkas för att förse såvälregering, riksdag och myndigheter som den enskilde med denna kunskap. Ökadkunskap kommer att krävas såväl om gämingsmannen och deras kriminella karriärersom om utsattheten och rädslan för brott. annat angeläget forskningsområdeär invandrare och brottslighet. Vi vet att andelen utländska medborgaresom registreras för brott i är oproportionerligt stor. Utländskamedborgare är också oftare utsatta för brott än svenskar. Några närmare studierom brottslighet bland första och andra generationens invandrare finns däremoiinte. Uppenbart är dock att brottsligheten bland vissa invandrargmpper ärförhållandevis hög. Mot denna bakgmnd är det viktigt med en intensifieradforskning om omfattningen av brottslighet bland olika invandrargmpper och omvilka faktorer i del svenska samhället som negativt påverkar dessa gmppersanpassningsmöjligheter saml hur man kan komma till rätta med dessa problem.Del är också av vikt all olika typer av brottsförebyggande ålgärder utvärderas.