prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Förslaget innebär att de utomordentligt kompliceradereglerna om indexuppräkning och tidigareläggning skall upphävas somuppskovssystemet avskaffas. Det kan förmodas att dessa åtgärder i förening medde föreslagna schablonreglerna för privatbostadsfastigheter kommer attmedföra en väsentlig förenkling av vinstberäkningen vid många villaförsälj-ninganDet måste emellertid också konstateras att förslaget innehåller andra momentsom verkar i klart komplicerande riktning. Det senare gäller inte minst debestämmelser som skall tillämpas när en enskild näringsidkare säljer ennäringsfastighet eller en fastighet som varit näringsfastighet. Deåsyftade bestämmelserna finns i 25 8 4 mom. tredje stycket och 5 mom. SIL samti punkterna 5 och 6 av anvisningarna till 22 S KL. De författningstekniskabrister som påtalats i inledningen av lagrädets yttrande är här särskiltpåtagliga. Ett exempel är bestämmelsen i 25S 4 mom. tredje stycket andrameningen SIL. Denna hänvisar till punkt 6 av anvisningarna till 22 8 KL, som isin tur hänvisar inte endast till den föregäende punkten av samma anvisningarutan ocksä tillbaka till ett par olika bestämmelser i . En sädanuppsplittring på ett stort antal lagrum i tvä skilda författningar är i sigägnad att försvåra tillämpningen. Även om de formella bristerna kan förväntasbli avhjälpta vid den aviserade lagtekniska översynen, kvarstår ändå attbestämmelserna på grund av sitt materiella innehåll kan medföra betydandetillämpningsproblem. Det torde t.ex. i många fall möta avsevärda svårigheteratt utreda om och i vilken män standardhöjande reparations- och under- hällsarbeten utförts pä en avyttrad näringsfastighet,särskilt om denna ingått Prop, 1989/90:110 i ett större fastighetskomplex.Lagrådet är medvetet om att det behövs regler Bilaga 3 för att hindra att deskilda skattesatserna för inkomster av näringsverksamhet och kapital utnyttjasför uppnående av obehöriga skatteförmåner men vill ändå ifrågasätta om inte denu berörda bestämmelserna innebär att praktiska synpunkter i alltför hög gradfått stå tillbaka för strävandena att uppnå vad som uppfattats som detekonomiskt riktiga resultatet. I övrigt föranleder 25 8 följande kommentaren första stycket innehåller en begränsningsregel somföreskriver att utgifter för "annat än ny-, till- eller ombyggnad"får dras av endast om de nedlagts före avyttringen, Iremissprotokollet har regeln motiverats uteslutande med hänvisning till degränsdragnings- och kontrollproblem som kan uppkomma beträffande de s,k, värdehöjandereparationerna. Enligt sin lydelse träffar regeln emellertid också sådana repa-rationsochunderhållsutgifter för vilka avdrag inte medgetts på grund av bestämmelserna ipunkterna 4 och 5 av anvisningarna till 23 S KL. Lagrådet ifrågasätter ombegränsningen i den delen är sakligt motiverad. I 8 motn. finns bestämmelser om återföring avuppskovsbelopp. Det undantag som i andra meningen görs beträffande 9 mom.skall uppenbarligen avse ocksä 10 mom. Vidare bör första meningen förtydligas.Följande lydelse av 8 mom. föreslås: "Avyttras en fastighet som har förvärvats somersättning för en annan fastighet och medgavs uppskov med beskattningen avrealisationsvinst som uppkom när denna fastighet avyttrades, skallomkostnadsbeloppet minskas i motsvarande män. Vad nu sagts gäller inte omomkostnadsbeloppet beräknas på sätt som avses i 9 eller 10 mom," I 9 mom. finns schablonreglerna för bestämmande avomkostnadsbeloppet för permanentbostadsfastigheter och andraprivatbostadsfastigheter. Av remissprotokollet framgår att avsikten varit attkravet på bosättning skall utesluta att ett dödsbo utnyttjar -schablonen. För att eliminera risken för misstolkning (jfr 53 8 3 mom. KL) börett förtydligande ske. Vidare bör definitionen av permanentbostad kompletterasså att det klart framgår att den där krävda ettåriga bosättningen skall ha ägtrum i omedelbar anslutning till avyttringen. Lagrådet föreslår följande lydelseav 9 mom.: "Fysisk person får vid avyttring av sådanprivatbostadsfastighet som omfattar hans permanentbostad beräknaomkostnadsbeloppet till av vederlaget för fastigheten. Som permanentbostad räknas sådan privatbostad där denskattskyldige varit bosatt under närmast före avyttringen underförutsättning att han inte innehaft bostaden utanatt vara bosatt där. Har fastigheten förvärvats på annat sätt än genom arv,testamente, bodelning med anledning av makes eller sambos död eller bodelningmed anledning av äktenskapsskillnad krävs dessutom att marknadsmässigtvederlag erlagts vid förvärvet. Som permanentbostad räknas dock alltid sådanprivatbostad där den skattskyldige varit bosatt under av desenaste fem åren. För annan privatbostadsfastighet än nu sagts får fysiskperson och dödsbo beräkna omkostnadsbeloppet till av vederlaget förfastigheten." Iöverensstämmelse med vad som föreslagits bör 26 § 7 mom. ändras Prop.1989/90:110 enligt följande: Bilaga 3 "Fysisk person får vid avyttring av sådan bostadsrättsom med tillämpning av 25 8 9 mom. andra stycket skall anses avse hanspermanentbostad beräkna omkostnadsbeloppet till av vederlaget förbostadsrätten. Vid avyttring av bostadsrätt avseende annan privatbostad fårfysisk person och dödsbo beräkna omkostnadsbeloppet till avvederlaget för bostadsrätten. Vid tillämpning.......... tredje meningarna." 27 § 1 mom. I momentet anges att realisationsvinst vid avyttring avaktier och andra i momentet nämnda finansiella instrument skall beräknasenligt 2-6 mom. I de följande momenten återfinns emellertid bestämmelser sominte direkt berör realisationsvinstberäkningen. Enligt lagrådets mening bördärför inledningen av 1 mom. formuleras om. Vidare bör stycket ävenkompletteras med en hänvisning till 24 8. Bland de finansiella instrument som nämns i första stycketförekommer "skuldebrev förenat med optionsrätt". Varken utformningenav lagtexten eller innehållet i allmänmotiveringen och specialmotiveringen gernågon uttömmande upplysning om innebörden härav. Tvekan kan därför uppkommavid avskiljbara optionsbevis. Det kan mot bakgrund av förslaget sättas i fråga om redandet förhållandet att en borgenär får skilja ett optionsbevis från ettskuldebrev medför att han inte kan anses inneha ett skuldebrev förenat med enoptionsrätt. Befinner sig optionsbeviset och skuldebrevet i olika ägares handtorde med den utformning det föreslagna momentet fått detta i vart fall intevara tillämpligt. Det har emellertid under lagrådsföredragningen upplysts atten mycket ex-tensiv tolkning varit avsedd och att båda de angivna situationernaskulle omfattas av de föreslagna bestämmelserna. En sådan ordning leder ocksåtill kontinuitet vid beskattningen. För att avsedd innebörd klart skall framgåav lagtexten förordar lagrådet uttrycket "skuldebrev som är eller varitförenat med optionsrätt". I det föreslagna andra stycket talas om finansiella instrumentsom till både konstruktion och verkningssätt liknar tidigare angivnainstrument. Vid tilllämpningen kan detta komma att medföra onödigtkomplicerade jämförelser och granskningar Det framstår för lagrådet som dllräckligtom de inte speciellt angivna instrumenten skulle likna övriga instrument tillantingen konstruktion eller verkningssätt. Enligt lagrädets mening bör slutligen de båda styckenaarbetas samman i ett stycke av förslagsvis följande lydelse: "Vid avyttring av aktie, interimsbevis, andel iaktiefond, andel i ekonomisk förening, teckningsrättsbevis, delbevis, vinstandelsbevis, konvertibelt skul debrev, skuldebrev som är eller varit förenat med optionsrätt, optionsbevis, termin och köp- eller säljoption avseende aktie eller aktieindex samt andra finansiella instrument, som till konstruktion eller verkningssätt liknar tidi gare angivna finansiella instrument, tillämpas utöver 248 bestämmelserna i ,,., 2-5 mom." Det föreslagna första stycket innehåller reglerna omgenomsnittsmetoden. Enligt lagrådets förslag beträffande utformningen avförsta momentet används inte där benämningen genomsnittsmetoden. Den termenanvänds emellertid i lagen med hänvisning till detta moment, se 29 8 1 mom, och30 8 fjärde stycket. Av den anledningen kan första stycket avslutas med ordet"genomsnittsmetoden" inom parentes. Vidare bör i stycket orden"med hänsyn till" lämpligen bytas ut mot "på grundval av". I andra stycket finns regler om schablonmässig beräkning avanskaffningsvärdet pä vissa marknadsnoterade finansiella instrument. Vad somavses med marknadsnoterad framgår av 6 mom. Enligt lagrädets mening bör övervägasatt flytta denna definition till detta stycke. Undantag från tillämpningen avschablonregeln gäller enligt den föreslagna lydelsen av stycket för termineroch optionen Stycket kan ge intryck av att innehålla en uttömmande redogörelseför schablonregelns tillämpningsområde. Av 3 mom. framgår emellertid attdelbevis och teckningsrättsbevis som erhållits på grund av aktieinnehav ibolaget skall anses anskaffade utan kostnad i beskattningsavseende. Eftersombestämmelserna i föreslagna 3 mom. således innehåller ett ytterligare undantagfrån schablonregeln bör de bestämmelserna tas in som ett tredje stycke i 2mom. Vidare bör i det stycket orden "i bolagetiett bolag".27 8 4 mom. Enligt lagrådets mening bör momentets andra stycke flyttastill 24 S 2 mom. och där ingå i femte stycket. Lagrådet hänvisar till vad somanförts i anslutning till sistnämnda lagrum. 27 § 5 mom. I momentet behandlas det fall att aktier överläts till ettaktiebolag och vederlaget utgörs uteslutande av nyemitterade aktier i köparbolaget.Är det fråga om överlåtelse av andra aktier än i ett fåmansbolag skall uppskovske med beskattning till dess de nyemitterade aktierna säljs. Samma resultatkan efter medgivande av skattemyndigheten erhållas vid överlåtelse av aktiernai ett fåmansbolag. Enligt lagrädets mening bör i ett första stycke behandlasöverlåtelse av andra aktier än aktier i fåmansbolag och i ett andra styckeöverlåtelse av aktier i ett fåmansbolag. Vidare bör bestämmelsernakompletteras med regler om anskaffningsvärdet pä de förvärvade aktierna. Lagrådetvill framhålla att det i allmänmotiveringen och specialmotive ringen talas om att fråga skall vara om "strukturrationaliseringsfall".Att det skall föreligga ett strukturrationaliseringssyfte återspeglas emellertid inte i lagtexten. Visserligen anges i lagtexten att vid överlåtelse av aktier i fåmans bolag medgivande får lämnas om vissa förutsättningar är uppfyllda. Detta kan således ge utrymme för att ta hänsyn till strukturrationaliseringssyften. Vid överlåtelse av akderna i annat bolag är däremot reglerna ovillkorliga och uttömmande. Lagrådet vill peka på att avsaknaden av dispensregler för de fall som inte omfattas av första stycket innebär att endast de föreskrivna reg lerna kommer att gälla. En överlåtelse av aktier till ett bolag mot vederlag i form av aktier i köparbolagets dotterbolag föranleder således inte uppskov. För säljaren kan det i vissa fall framstå som likgiltigtom vederlaget utgörs av Prop. 1989/90:110 nyemitterade aktier i köparbolageteller aktier i köparbolagets dotterbolag. Mot bakgrund av vad som anförts i de två inledandestyckena kan momentet enligt lagrädets mening förslagsvis ges följandeutformning: "Har aktier avyttrats till ett aktiebolag och utgörsvederlaget för de avyttrade aktierna uteslutande av nyemitterade aktier i detköpande bolaget, skall skattepliktig intäkt inte anses uppkomma. De mottagnaaktierna skall anses förvärvade till det anskaffningsvärde som gällde för deavyttrade aktierna. Vad som sagts i första stycket gäller dock inte vidavyttring av aktier i bolag som avses i 38 12 mom. nionde stycket, om inteskattemyndigheten lämnar medgivande till detta. Sådant medgivande fär lämnas ominte någon del av vinsten skulle ha tagits upp som intäkt av tjänst.Skattemyndighetens beslut fär överklagas hos riksskatteverket.Riksskatteverkets beslut fär inte överklagas." 27 § 6 mom. Lagrådet har i det föregående vid 2 mom. uttalat sig föratt definitionen på marknadsnoterad tillgäng flyttas till 2 mom. Första stycketkan dä utformas enklare. Lagrådet föreslär under denna förutsättning attmomentets båda stycken ges följande lydelse: "Realisationsförlust vid avyttring av marknadsnoteradtillgång som avses i 1 mom. får dras av från realisationsvinst pä marknadsnoteradsädan tillgång utan den begränsning av avdragsrätten som framgår av 3S 2 mom.tredje stycket. Detta gäller dock i fråga om andel i aktiefond endast omvärdet av fondens innehav av aktier inte annat än tillfälligtvis understigittre fjärdedelar av fondförmögenheten." Lagrummet innehåller bestämmelser i andra-tredje styckenaom beräkning av ingångsvärde vid avyttring av annan egendom än sådan som avsesi 25-29 SS och i fjärde stycket om hur realisationsförlust skall behandlas vidsådan avyttring. Enligt lagrådets mening bör första stycket kompletteras med enhänvisning till 24 8 och utformas enligt följande: "Vid avyttring av annan egendom än sådan som avses i25-29 85 gäller utöver 24 8 följande bestämmelser." Lagrådet har i det föregående uttalat sig för en vissannan lydelse av 27 8. Godtas lagrädets förslag bör fjärde stycket i 30 8 gesföljande lydelse: "När en avyttring av egendom som inte innehafts förpersonligt bruk avser en del av ett samlat innehav av egendom med enhetligtvärde skall realisa-donsvinsten beräknas med tillämpning av genomsnittsmetodenenligt 27 8 2 mom." I punkt 2 regleras den situationen att en avyttring avegendom skett före den men inte utlöst någon beskattning vid 1991års taxering. specialmotiveringenframgår att avsikten är att träffa de fall där beskattning Prop. 1989/90:110inte skett på grund av att någon betalning ännu inte erhållits vid utgångenav Bilaga 3 1990. Enligt bestämmelsen skall beskattning i dessa fall ske vidtaxeringen för det beskattningsår - 1991 eller senare - då den förstadelbetalningen blir tillgänglig för lyftning. Det uttalade syftet med bestämmelsen är att tillse"att den första kronans princip behälls för avyttringar som skett före den1 " och att därigenom förhindra att övergängen från dennaprincip till ett system, i vilket avyttringen är avgörande förskattskyldighetens inträde, medför att vissa vinster helt undgår beskattning.Förslaget fär emellertid konsekvenser härutöver Enligt vad som sägs i specialmotiveringenskall vinsten, när tidpunkten för beskattning väl inträden beräknas enligt denya reglerna och beskattas enligt den skattesats som gäller för inkomster idet nya inkomstslaget kapital. I fråga om fastigheter gäller attomkostnadsbeloppet fär indexuppräknas, medan denna möjlighet saknas i det nyasystemet. Beträffande andra tillgångar än fastigheter gäller enligt nuvaranderegler att den skattepliktiga andelen av vinsten reduceras när den avyttradetillgången innehafts minst tvä än medan de nya reglerna innebär att hela dennominella vinsten i princip skall beskattas. Dessa och andra skillnader mellanäldre och nya bestämmelser kan medföra att en realistionsvinst som uppkommervid en avyttring före ikraftträdandet träffas av en hårdare beskattning än somskulle följa av nuvarande detta sammanhang vill lagrådet också erinraom ett annat inslag i det nya systemet, nämligen reglerna i 3 8 12 mom. SIL.Enligt fjärde stycket i detta moment (tredje stycket enligt lagrådets förslag)skall en del av realisationsvinsten vid försäljning av aktier i ett fåmansföretagbeskattas som intäkt av tjänst. Denna bestämmelse synes enligt det remitteradeförfattningsförslaget bli tillämplig på aktieförsäljningar som omfattas av denaktuella punkten 2 av övergångsbestämmelserna. Hänvisningen ispecialmotiveringen till skattesatsen för inkomstslaget kapital tyder möjligenpä att detta inte varit avsett. Det som sagts om skärpt beskattning har avsett de falldär vinsten redan enligt nuvarande regler är föremål för beskattning. Lagrådetvill emellertid påpeka att den föreslagna punkten 2 av övergångsbestämmelserna,såsom den utformats, också synes leda till att realisationsvinster som enligtnuvarande regler är helt undantagna från beskattning - t.ex. vinster vidförsäljning av obligationer eller lösöre som innehafts eller somerhållits genom arv eller genom gåva från annan än närstående kommer attträffas av full beskattning när avyttringen visserligen skett före ikraftträdandetmen den första delbetalningen inte blir tillgänglig för lyftning förrän efterutgången av 1990. De här beskrivna effekterna - en hårdare beskattning ivissa fall och skatteplikt för vissa skattefria vinster - måste bedömasmot bakgrund av bestämmelserna i 2 kap. 108 andra stycket regeringsformen.Enligt dessa bestämmelser gäller, såvitt nu är av intresse, att skatt inte fårtas ut i vidare män än som följer av föreskrift som gällde när den omständighetinträffade som utlöste skattskyldigheten. Av förarbetena till bestämmelsernaframgår att den omständighet som ansetts utlösa beskattning av enrealisationsvinst inte är själva avyttringen utan den första delbetalningen, d.v.s.den omstän- dighet som enligt gällande regler i 41 8 KLmedfört att skattskyldighet Prop. 1989/90:110 inträden I förarbetena uttaladessålunda bl.a. att "en säljare inte kan vara Bilaga 3 säker pä attförsäljningen kommer att bli bedömd enligt de vid avtalsslutet gällandeskattereglerna, om han inte får uppbära åtminstone någon del avköpeskillingen" (SOU 1978:34 s. 158; jfr prop. 1978/79:195 s. 56). Enkonsekvens av detta får anses vara att retroaktivitetsförbudet inte hindraratt t.ex. en skärpning av vinstberäkningsreglerna eller en höjning av skattesatsengörs tillämplig pä vinster som upppkommit vid avyttringar före ikraftträdandetav nya regler, under förutsättning att den första delbetalningen sker efterdenna tidpunkt. Vad nu sagts gäller dock enbart sådana fall där vinsten vartill åtminstone någon del skatteplikdg enligt de regler som gällde vidavyttringstillfället. Det är en helt annan fråga om vinster, som vid tiden för avyttringenvar helt undantagna från inkomstbeskattning, genom senare lagstiftning kangöras skatteplikdga. Enligt lagrådets mening kan det starkt ifrågasättas om en sädanordning är förenlig med 2 kap. 10 8 andra stycket regeringsformen. Av nu angivna skäl förordar lagrådet att punkt 2 avövergångsbestämmelserna begränsas till de fall där skatteplikt för vinstenförelegat enligt äldre bör texten förtydligas så att det klartframgår att punkt 2 omfattar bara de fall då vinstbeskattningen skjutits upppå grund av 41 § KL och att den inte är tillämplig pä andra avyttringar änsådana som omfattas av realisationsvinstreglerna. Lagrådet föreslär följandelydelse: Har egendom avyttrats före ochvar vinst pä grund av avyttringen skattepliktig enligt 35 8 kommunalskattelagen(1928:370) i dess lydelse intill men har beskattning på grundav bestämmelserna i 41 8 samma lag i dess nämnda lydelse inte skett senast vid1991 års taxering, gäller följande. Beskattning på grund av avyttringen skallske vid taxeringen för det första beskattningsår dä någon del av köpeskillingenär tillgänglig för lyftning. År emellertid köpeskillingens storiek beroende avviss framtida händelse och kan till följd härav intäktens totala belopp intefastställas vid den taxering som är i fråga, skall tillkommande belopp beskattasvid taxeringen för det beskattningsår då beloppet blir tillgängligt för lyftning." Lagrädets förslag gör inte undantag för de nyssnämndabestämmelserna i 3 S 12 mom. Om avsikten är att dessa bestämmelser inte skalltillämpas på de avyttringar som omfattas av punkt 2, bör ett ytterligareförtydligande göras. Beträffande fastigheter och bostadsrätter vill lagrådet idetta sammanhang peka på en annan konsekvens av de föreslagnaövergångsbestämmelserna. Punktema 4 och 5 innehåller regler som har till syfte attdämpa övergångseffekterna vid vissa försäljningar som görs efter utgången av1990. Några motsvarande regler har inte föreslagits för de fall där avyttringenskett redan före men där beskattning på grund av punkt 2skall ske vid 1992 eller senare ärs taxering med tillämpning av nya regienResultatet kan bli att en försäljning träffas av en hårdarebeskattning än en försäljning som görs senare, vilket knappast torde varaavsett. Eventuella jämkningsregler för de nu berörda fallen hör närmast hemma ipunkterna 4 och 5. I punkt 3 av övergångsbestämmelserna behandlas det falletatt beskattning 141 pä grund av en avyttring till viss del skett senast vid1991 års taxering men till Prop. 1989/90:110 resterande del fått anstå pä grundav att hela köpeskillingen inte var känd. Bilaga 3 Tilläggsköpeskillingen skalli ett sådant fall tas till beskattning när den blir tillgänglig för lyftning,varvid vinstberäkningen i princip skall ske enligt äldre regler somden nya skattesatsen tillämpas. I fråga om aktier görs dock det undantaget fråntillämpningen av äldre regler att reducering av vinsten till ochschablonavdrag med inte får göras vid försäljning av äldre aktier.Det kan inte uteslutas att bestämmelserna i vissa fall sammantaget kommer attmedföra en viss skärpning i förhållande till dagens system. Med hänsyn till vadsom sagts vid behandlingen av punkt 2 finner lagrådet att en sädan skärpning avbeskattningen av tilläggsköpeskillingen är förenlig med 2 kap. 10 8 andrastycket regeringsformen. Beträffande 3 8 12 mom. SIL hänvisas ocksä till detnyss sagda. Lagrådet har tidigare i yttrandet över 3 S 6 mom. SILföreslagit att övergångsbestämmelserna kompletteras med en ny punkt. Lagen om ändring i lagen om statlig fastighetskatt 11 8 lagen om statlig fastighetsskatt anges vilkafastigheter som är skattepliktiga till statlig fastighetsskatt. I ett nyttandra stycke i paragrafen anges att även sådan privatbostad, som avses i 5 S KLoch som är belägen i utlandet, skall omfattas av uttaget av fastighetsskatt.Förslaget kommenteras i denna del inte närmare i remissprotokollet. Av dettaframgår således inte omfattningen av skatteplikten. Förslagets innebörd fårdärför anses vara att alla privatbostäder i utlandet skall omfattas avskatteplikten till fastighetsskatt, såväl fastigheter som bostadsrättslägenheteroch liknande under förutsättning att det bostadsföretag vari lägenheten ärinrymd kan anses jämförligt med sådant bostadsföretag som avses 12 8 7 mom. Enligt 2 8 fastighetsskattelagen är det ägaren tillfastigheten eller den som enligt 1 kap. 5 S fastighetstaxeringslagen skallanses som ägare till fastigheten som är skattskyldig till fastighetsskatt. Ifråga om handelsbolag och dödsbon som vid inkomsttaxeringen behandlas somhandelsbolag är det dock delägarna som är skattskyldiga. Enligt 2 8 sistastycket fastighetsskattelagen beräknas fastighetsskatt för beskattningsår Ombeskattningsåret omfattar än ellerfastigheten har köpts eller sålts under beskattningsåret skall underlaget förskatten jämkas med hänsyn därtill. Enligt vad som uppgivits underföredragningen i lagrådet av det remitterade förslaget har privatbostäderna iutlandet ansetts böra bli föremål för objektskatt i stället för en i SILinarbetad schablonbeskattning. Tanken har därvid varit att begränsaskattskyldigheten, såvitt gäller sådan privatbostad i utlandet som avses i detföreslagna nya stycket i 1 8, till fysisk person för dd under vilken dennevarit bosatt i . Begränsningen bör ske genom ett tillägg till bestämmelsernai 2 S fastighetsskattelagen. Denna paragraf kan då ges följande lydelse: "Skattskyldig till fastighetsskatt är ägaren dllfastigheten eller den som enligt 1 kap. 5 8 fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skallanses som ägare. I fråga om handelsbolag och dödsbon som vidinkomsttaxeringen behand- Prop. 1989/90:110 las som handelsbolag åvilar skattskyldigheten dock delägarna. Såvitt gäller sådan privatbostad som avses i 1 8 andrastycket föreligger skattskyldighet endast för tid under vilken ägaren varitbosatt i . Fastighetsskatt beräknas för beskattningsår. Omfattarbeskattningsåret än eller har fastighetenförvärvats eller avyttrats under beskattningsåret, skall underlaget förfastighetsskatten jämkas med hänsyn härtill." Bestämmelser om procentsatser och underlag för skattenfinns 13 8.