prop · GD0372 · 1989-12-31 00:00:00 — Därmed har inte alla individer i populationen samma"chans" att väljas ut. Urvalet är alltså inget äkta slumpurval. Inteheller är det totala antalet individer i populationen känt för varje urvalstillfälle.Urvalet sägs av utredningen omfatta av totalbeståndet, men eftersomurvalet sker efter registerledarna, är det klart att ett stort antal 515 25-föddaklienter kommer att utgallras; kommer ett antal klientakter med andrafödelsedatum att bevaras. Dessa faktorer kommer uppenbarligen inte attbalansera varandra. Dessutom är det med stor säkerhet så, att uppgiftssamlandeti fortsättningen inte kan anses ske på lika villkor för alla individer i populationen.Med överväldigande sannolikhet kommer det faktum, att urvalet är känt påförhand, att påverka personal, dessvärre troligen i olikariktningar vissa kommer att vilja vara extra detaljerade, andra kommer attställa samman bara ett absolut minimum med uppgifter. Denna faktors betydelseär dessutom helt omöjlig att skatta. En annan fråga av intresse i detta sammanhangär att många invandrare har kommit att tilldelas konstruerade personnummer tillföljd av osäkerhet om faktisk födelsetid. Exempelvis betraktas enoproportionerligt stor andel av invandrarna i som födda den 1 januari.Härigenom påverkas sannolikt bevarandeurvalet när det gäller socialdata rörandeinvandrare på ett ur forskningens synpunkt negativt sätt. Alltdetta sagt innebär dock inte ett avrådande från urvalsprincipen, 195 baraett påpekande att det bevarade materialet kanske inte kan tillerkän- Prop.1989/90:72 nas fullt ut den representativitet utredningen vill hävda." Länsstyrelseni och framför liknande synpunkter. DSFanser "att ett 10%-igt urval av akter vid socialnämnd är väl motiverat mentillstyrker inte ett sådant urval vid hem för vård eller boende.Dokumentationen från hem för vård eller boende är relativt begränsad. En delhem är förhållandevis små. Det finns därför en ganska stor sannolikhet att vidvissa mindre hem ingen av de inskrivna är född den 5:e, 15:e eller 25:e underen ettårsperiod. Om utredningens förslag genomförs kan det sålunda innebära attdet blir omöjligt att bedriva forskning om l.ex. dessa hems vård- ochbehandlingsmetoder p.g.a. att allt material gallrats. DSFföreslår därför att ingen gallring sker i register och journaler förda vid vård eller boende. DSFvill även framhålla att lämpligheten av att genomfora ett 10%-igt urval i höggrad är avhängigt av vilken problemställning som skall belysas genom enforskningsinsats. Om man t.ex. vill undersöka bakgrunden och motiven till enrelativt ovanlig åtgärd, exempelvis ett tvångsomhändertagande, kan denföreslagna urvalsfraklionen vara för liten. DSF vill därför föreslå att ytteriigareöverväganden görs beträffande gallring som gäller beslut om åtgärder enligt LVUoch LVM." lyfter fram vissa problem vad gäller urvalets representativitet:"Framhållas bör dock att det föreslagna urvalet av socialdata om 10%enbart är representativt för vissa regioner samt rikstäckande undersökningar.Endast för de allra största kommunerna kan urvalet ge underiag förmeningsfulla slutsatser. Föratt tillgodose behovet av forskning på lokal nivå krävs sannolikt ett betydligtstörre undantagande från gallringsplikten. Detär beklagligt att utredningen inte mer ingående analyserat vilka vetenskapligtrelevanta frågor som kan besvaras med det föreslagna urvalet. Måhända skulledet visa sig att samma undersökningar kan genomföras med bevarande av endasten födelsedag (15:e födda) motsvarande 3,av populationen med samma grad avosäkerhet. Del mindre urvalet skulle i stället kunna ha kompletterats med attakter från vissa kommuner/ regioner bevarades totalt eller med vida högrefrekvens. Därvid har man möjlighet att kombinera resultat vunna på makronivåmed detaljundersökningar på mikronivå, något som vanligen berikarforskningen." Ettantal remissinstanser anser att man borde minska datumurvalets omfattning.Dessa är länsstyrelserna i och samt intensivdatautredningensom anser alt ett treprocentigt representativt urval skulle räcka, förslagsvispersoner födda den 15:e . Utredningenföreslår att datumurvalet kompletteras med ett regionalt urval.Jönköpings kommun föreslås utgöra ett sådant s.k. typarkiv. Delegationen för social forskning diskuterar förslaget ur flera aspekter: "Sett ur forskningens synpunkt ger det betydligt större analysmöjlighe- 196 ter att kunna jämförasocialtjänsten i flera kommuner. Man bör då välja Prop. 1989/90:72 kommuner medolika struktur t.ex. avseende storlek, invånarantal, för- Bilaga 2:2värvsintensitet, arbetsmarknad, näringsstmktur och socio-ekonomiska ka-raktäristika.Av detta skäl kunde i överensstämmelse med gallringsbestämmelsen inomsjukvården t.ex. tre typkommuner väljas. Ett annat kriterium för urval avtypkommun är att forskningsresurser finns inom en kommun, vilket ofta visat sigha betydelse för utnyttjandegraden. 1 detta fall torde förekomsten avsocialhögskola samt , psykologi, pedagogik och socialmedicinkunna beaktas vid utvidgning av antalet typkommuner. DSFföreslår sålunda att frågan om var typarkiv skall föriäggas övervägsytterligare inte minst mot bakgmnd av att en särskild utredare tillkallades i februari1986 med uppgift att klarlägga fömtsättningama för tillämpning av s.k.intensivdataområden och individbaserade urvalsserier inom arkivväsendet." UHÄredovisar de olika institutionernas synpunkter i sitt svar: "Motförslaget att ha en typkommun har de flesta institutionerna framförtinvändningar. i menar att det innebär enstark begränsning av materialets användbarhet och att redan en utökning tilltvå typkommuner skulle bli mindre kännbart. iLinköping föreslår att man i överensstämmelse med vad som gäller inomsjukvården t. ex. väljer tre typkommuner. i anseratt det kan uppfattas som en kränkning av den enskildes fri- och rättigheterdär en viss befolkning skall stå till särskilt förfogande för forskning och fömtspårkontroverser som kan gå ut över där. harockså kritiserat som typort och förslår att man i stället skallbevara samtliga handlingar inom den eller de socialförvaltningarsom har ett universitet i närheten. Härigenom skulle man få en spridning överlandet med möjlighet att studera lokala problem som kostnaderna förforskningen hölls nere." , humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådet,, och i uttryckertveksamheter vad gäller representativitet. Man förordar att flerkommuner skall utgöra intensivdataområden. Länsstyrelseni är inte beredd att tillstyrka förslaget.Landstinget i tar inte ställning till valet av kommun. Jönköpingskommun anser att förslaget beträffande typarkiv inte är fullständigt belyst:"Bl. a. måste frågan betr. huvudmannaskap, förvaringsplats, finansiering,urvalsmetod avseende äldre material (t. o. m. 1981) bättre utredas.Definitionen av begreppet typarkiv bör också preciseras. Fördet fall att utredningens förord om att inrätta typarkiv i genomföresställer kommunen följande krav: Full kostnadstäckning avstaten" 197 Göteborgskommun har däremot inget att invända mot utredningens Prop. 1989/90:72 förslagatt skall bilda typarkiv. Även i Bilaga 2:2Göteborgs och län tillstyrker förslaget. Socialstyrelsenpåpekar att det av övergångsbestämmelserna inte framgår om det äldresocialvårdsmaterialet skall överlämnas till landsarkiv gallrat eller ogallrat. "Frågorsom rör detta material liksom forskningens behov av individrelateradeuppgifter synes ej vara tillräckligt utredda. har också pekatpå behovet av ytterligare gallringsundantag. Denna fråga bör ytterligareövervägas av utredningen. I övrigt tillstyrker det av socialdatautredningenframlagda förslaget." Länsstyrelseni , forskningsrådsnämnden och anser att utifrånintegritetsskäl bör även det äldre materialet gallras efter samma principer somi övrigt föreslås. Jönköpingskommun anser att utredningen på ett otillräckligt sätt har belyst de kostnadsmässigaoch administrativa konsekvenserna: "Exempelvis har överhuvudtaget inteberörts vilken arbetsinsats och ekonomiska resurser som skulle krävas för attöverföra flera miljoner A4-sidor primärmaterial vid kommunssocialförvaltning till arkivbeständiga fotostatkopior. Ej heller harutredningen angett vem som skall rensa bort de stora mängder av kopior ochminnesanteckningar m. m. som finns inom socialförvaltningen, särskilt vad avseruppgifter som inte är individ-orienterade. Utredningen har dessutomunderskattat volymtillväxten av typarkivet vilket i verkligheten torde varamångdubbelt större än vad utredningen angett. Utredningen synes även utgå frånatt den fysiska överföringen av material till landsarkiv kan uppskjutas upp till10 år och att kommunerna skall stå för kostnaden för attbibehålla ett material som man ej rättsligt disponerar." , och i anför att forskningsarkiveringärenstatlig angelägenhet och därför bör kostnadsansvaret ligga på staten. Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... 3 Propositionens lagförslag....................................... 4 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 febru ari 1990 () ....................... 21 1 Inledning......................................................... 21 2 De svenska arkiven............................................ 22 2.1 Arkivväsendets organisation ........................... 22 2.2 Några grundläggande utgångspunkterför framtidens arkiv ... 24 2.3 Riktlinjer för arkivpolitiken............................... 25 2.4 Gällande rätt ............................................. 27 3 Allmän motivering ............................................. 29 3.1 Grundläggande regler i lag ommyndigheternas arkiv 29 3.2 Målen för arkivverksamheten .......................... 31 3.3 Ansvaret för arkiven ..................................... 33 3.4 Närmare om arkivvården och dessförutsättningar 37 3.5 Gallring av allmänna handlingar........................ 39 3.5.1 Inledande anmärkningar........................... 39 3.5.2 Huvudprinciperna för gallring .................... 41 3.5.3 Särregler om gallring............................... 44 3.6 Förfarandet med arkiv dåmyndigheter upphör.... 56 3.7 Myndigheternas rätt att görasig av med allmänna handlingar på annat sätt än genom gallring eller överiämnandetill arkivmyndighet .... 57 3.8 Vidgad tillämpning avbestämmelserna för statliga arkiv 58 3.9 Svenskt arkiv ............................................. 59 4 Prioriteradeinsatsområden inom arkivväsendet........ 60 4.1 Informationslagring ocharkivlokaler.................. 60 4.2 Arkivens användning ochtillgänglighet.............. 63 4.3 Enskilda arkiv ............................................ 65 4.4 Arkivutbildning ochpersonalutveckling m.m........ 67 5 Upprättade lagförslag......................................... 68 6 Specialmotivering.............................................. 68 6.1 Förslag till arkivlag ....................................... 68 6.2 Förslag till lag om skydd förbeteckningen svenskt arkiv 81 6.3 Utsökningsregisteriagen ................................ 82 7 Lagrådets hörande............................................. 82 8 Anslagsberäkningar /91 ......... 83 9 Hemställan....................................................... 86 Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 febru ari 1990 () ............................. 88 1 Inledning......................................................... 88 2 handlingar................................... 88 2.1 Allmänt ...................................................... 88 2.2 Personakter................................................. 89 2.3 Register med sammanställningarav uppgifter ..... 89 2.4 Hem för vård eller boende .............................. 90 2.5 Äldre socialtjänstmaterial ............................ 90 I99 3 Gällande gallringsföreskrifter ................................ 90 Prop.1989/90: 72 4 Överväganden .................................................. 92 4.1 Allmänt ...................................................... 92 4.2 Gallringsplikten.............................................. 93 4.3 Gallringsundantag avrättssäkerhetsskäl .......... .. 94 4.4 Handlingar omunderhållsbidrag ..................... .. 97 4.5 Gallringsundantag för forskning........................ 98 5 Det äldresocialvårdsmaterialet .......................... 99 6 Förvaring av handlingarundantagna från gallring...... 100 7 Särskilda frågor................................................. 102 7.1 Anteckningar som onödigtskjuter upp gallring ... 102 7.2 protokoll ochbilagor................ 103 7.3 Statistikregister .......................................... 103 8 Upprättat lagförslag .......................................... 104 9 Specialmotivering.............................................. 104 10 Hemställan...................................................... 106 Betänkandet(SOU 1988:11) Öppenhet och minne. Arkivens roll i samhället Bilaga1.1.1 Sammanfattning av betänkandet ........... 107 Bilaga1.1.2 författningsförslag....... 112 Bilaga1.1.3 Remissammanställning över betänkandet ..... 114 Betänkandet(SOU 1987:38) Arkiv för individ och miljö Bilaga1.2.1 Sammanfattning av betänkandet ......... 132 Bilaga1.2.2 Betänkandets lagförslag........................ 136 Bilaga1.2.3 Remissammanställning över betänkandet.. 138 Delbetänkandet(Ds Ju 1987:8) Integritetsskyddet i informationssamhället 3. Bilaga1.3.1 Sammanfattning av delbetänkandet såvitt avser förslag 147 omändring i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Bilaga1.3.2 Författningsförslag............................... 148 Bilaga1.3.3 Sammanställning av remissyttranden ..... 149 Bilaga2:1 Sammanfattning av socialdatautredningens förslag .... 174 Bilaga2:2 Sammanfattning av remissyttranden över betänkandet .