prop · GD03160 · 1989-12-31 00:00:00 — Om bolaget däremot väljer all driva verksamheti en filial skall verkställande direktören vara bosalt i men behöver inlevara svensk medborgare. 8 Förslagtill ändrad lagstiftning Motivenför medborgarskaps- och bosällningskraven för ledningen i svenska företag ärsammanfattningsvis all ledningen skall ligga i svenska händer och ha kunskap omsvensk lagstiftning och svenska samhällsförhållanden. De ansvariga inomledningen skall också ha nära kontakt med förelagets skötsel och vara åtkomligaför svenska myndigheter, domstolar och andra. Annanlagstiftning har tillkommit efler det all medborgarskaps- och bosättningskraveninfördes som i vis mån tillgodoser samma intressen. Genom de förbälrade kommunikationernakan personer bosalla i utlandet hålla sig underrättade om förelagels skötseloch snabbi infinna sig vid exempelvis ell styrelsesammanträde i . Vidareär medborgarskaps-och bosällningskraven i vissa delar inkonsekvenla i förhållandelill de bestämmelser som reglerar utlänningars näringsverksamhei i andra företagsformer. Dispensförfarandelär resurskrävande för såväl kollegiet som för förelagen och uppfattas avföretagen som byråkratiskt. Moldenna bakgmnd föreslår kollegiet ändring av nuvarande regelsy stem. Två förslag till ändrad lagstiftning redovisas. 8.1 Ändring avbestämmelserna i överensstämmelse med nuvarande praxis Prop. 1989/90:160 Enligtnuvarande lagstiftning skall styrelseledamot i ett aktiebolag vara riilga z nordiskmedborgare och bosalt i . Halva antalet styrelseledamöter får varabosatta i annat nordiskt land under fömtsättning att övriga ledamöter ärbosatta i . Verkställande direktör skall vara i bosall nordiskmedborgare. Möjlighet lill dispens från dessa medborgarskaps- och bosällningskravfinns. Enligtpraxis medges regelmässigt tillstånd för nordiska medborgare bosatta utanförNorden eller icke nordiska medborgare alt vara styrelseledamöter under fömtsättningall deras antal inle uppgår lill mer än en tredjedel av hela antaletstyrelseledamöter. Vidare medges regelmässigt tillstånd för en utländskmedborgare all vara verkställande direktör om denne är bosall i . Ellförslag är alt man lagfäster den praxis som tillämpas, dvs. att man ilagen anger all högst en tredjedel av styrelseledamöter ulansärskilt tillstånd får vara nordiska medborgare bosalla utanför ellericke nordiska medborgare. Verkställande direktören skall vara bosatt i ,men medborgarskapskravel slopas. Omförslaget genomförs minskar antalet dispensansökningar med . Den endaskillnaden jämfört med nuvarande syslem blir att någon enstaka person som i dagpå gmndval av lämplighets- och vandelspröv-ningen skulle nekas tillstånd kommeralt passera detta "konlrollnäl". Genomförandel av förslaget medför enminskning av kollegiets resursbehov med uppskattningsvis en årsarbetskraft.Kollegiets anslagsframställning för budgetåren 1988/89- 1990/91 fömtsätter altdetta förslag genomförs. Patent-och registreringsverket bör vid registreringen kontrollera personernasmedborgarskap och bosättning samt att de angivna kvoterna inte överskrids.Eftersom verket kontrollerar all lillslåndsplikliga personer interegistreras om de saknar tillstånd, torde den föreslagna ändringen inle påverkaverkels kontrollverksamhet. Föreslagnaändringar avseende styrelseldamot och verkställande direktör bör även gälla slyrelsesuppleanloch likvidalor saml vice verkställande direktör och firmatecknare. Motsvarandeändring som för aktiebolag bör göras i lagen om ekonomiska föreningar samllagen om handelsbolag och enkla bolag. Förslagetöverensstämmer med de bestämmelser som gäller för styrelseledamot ochverkställande direktör i finska aktiebolag. 8.2Ändring av bestämmelserna innebärande generellt slopande av medborgarskapskravet Fåländer ställer krav på medborgarskap för befattningshavare i företags ledning. De svenska bestämmelserna är, internationellt sett, mycket rest riktiva även med beaktande av den praxis som tillämpas vid dispensgiv ningen. Del kan därför ifrågasättas om inte liberaliseringen av bestämmel serna kan drivas längre än i föregående förslag. För att tillgodose kravenpå åtkomlighet och kunskap om svenska för- Prop. 1989/90:160 hållanden bördel vara tillräckligt all slälla krav på bosättning här i landet. Bilaga 2 Omkrav uppställs på bosättning i för halva antalet styrelseledamöteruppnås rättslikhet med regelsystemen i och . Kollegietföreslår all medborgarskapskravel i 8 kap 4 § aktiebolagslagen förstyrelseledamot och verkställande direktör slopas. Kravet på bosättning iSverige behålls för halva antalet styrelseledamöter och för verkställandedirektören. Möjligheten till dispens bör inskränkas. Dispens bör medges endastom bolaget kan åberopa synnerliga skäl för undantag från bestämmelserna. Genomatt halva styrelsen och verkställande direktören kommer all vara bosatta iSverige får förelagels ledning en fast anknytning lill landet. Vidare kommerminst hälften av de ansvariga inom ledningen alt vara underkastade landetsjurisdiktion och ansvaret för deras verksamhet kan utkrävas vid landelsdomstolar. De kommer också all vara tillgängliga för myndigheter, avtalsparter,borgenärer och andra intressenter. Kollegietförordar detta förslag. Om förslaget genomförs kan antalet dispensansökningarantas minska med , vilkel skulle medföra en minskning avkollegiets resursbehov med nära två årsarbetskrafter. Liksomi förrra förslaget bör patent- och registreringsverket vid registreringenkontrollera befattningshavarnas bosättning och all den andelsmäs-sigarelationen i styrelsen inle överskrids. Föreslagnaändringar avseende styrelseledamot och verkställande direktör bör även gälla slyrelsesuppleanloch likvidalor saml vice verkställande direktör och firmalecknare. Moisvarandeändringar bör införas i lagen om ekonomiska föreningar saml lagen omhandelsbolag och enkla bolag. IllMEDBORGARSKAPS- OCH BOSÄTTNINGSKRAV Prop. 1989/90:160 AVSEENDE REVISORER Bilaga 2 Enligtaktiebolagslagen m.fl.organisationsrättsliga författningar behöver auktoriseradeeller godkända revisorer i akteibolag, ekonomiska föreningar,bostadsrättsföreningar, föreningsbanker och vissa andra företag, sedan den Ijanuari 1986 inle vara svenska medborgare. föreskrivs dock altdessa revisorer liksom övriga revisorer skall vara bosatta här i landet. Ivissa fall kan kommerskollegium lämna särskilt tillstånd för ett enskiltföretag att anlita en revisor som är bosall utomlands. Kollegietupprätthåller ell bosällningskrav också i sin verksamhet med auktorisation och godkännadeav revisorer. En fråga är om bosältningskravel kan slopas i de associalionsrällsligaförfattningarna mol bakgmnd av det bosättningskrav som finns uppställt i denförordning som reglerar kollegiets auklorisalions- och godkännandeverksamhel. Enannan fråga är om del för övriga revisorer alltjämt gällande kravet på svensktmedborgarskap och kravet på bosättning i kan slopas i företag där minsten av revisorerna är auktoriserad eller godkänd revisor. 2Kollegiets auktorisation och godkännande av revisorer Förall erhålla auktorisation eller godkännande skall revisom enligt förordningen(1973:221) om auktorisation och godkännande av revisorer bl.a. vara bosatt häri landet samt vara myndig och ej i konkurs. Om särskilda skäl föreligger fårkollegiet meddela revisom tillstånd all med bibehållen auktorisation ellerbibehållet godkännande vara bosatt utomlands . Kollegiettillämpar dispensmöjlighelen från bosältningskravel restriktivt. Revisom skalläven under utlandsvistelsen som yrke utöva revisionsverksamhet. Revisom skallhålla kollegiet underrättat om var i utlandet han arbetar och bosättningen i ulalandelfår inle vara längre lid än . I undanlagsfall har kollegiet dock medgiviten kortare förlängning vistelse i ullandel. och1986 kom fyra resp elva dispensansökningar till kollegiet. Den 31 december 1986hade elva auktoriserade eller godkända revisorer sådant tillstånd. Kollegietutövar tillsyn över auktoriserade och godkända revisorer. Om en revisoråsidosätter sina plikter eller på annal sätt förfar oredligl kan kollegiet meddelarevisom vaming eller vid allvarliga förseelser upphäva auktorisationen ellergodkännandet. 3Nationalitets- och bosättningskravet i aktiebolagslagen Aktiebolagens(1975:1385) regler om revisorers nationalitet och bosätt ning finns i 10 kap 2 § första stycket: "Revisor skall vara svensk medborgare och bosatt i , om ej 70 regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer för särskilt fall Prop.1989/90:160 tillåter annat. Den som är auktoriserad eller godkänd revisorbehöver dock Bilaga 2 inte vara svensk medborgare." Enligt10 kap 3 § skall bolagsstämman utse minsl en auktoriserad eller godkändrevisor. För bolag vars konstituerande stämma hållils före den 1 januari 1983tillämpas denna regel först efter utgången av år 1987.1 vissa store aktiebolagmåste bolagsstämman utse minsl en auktoriserad revisor. Del sistnämnda gällerockså om ägare till en tiondel av samtliga aktier begär del vid bolagsstämmadär revisorsval skall ske. Föreden skulle även en auktoriserad eller godkänd revisor i aktiebolagvara svensk medborgare. I propositionen (/86:7) till den ändring (SFS1985:939) som trädde i kraft ovannämnda datum uttalades all den som är bosalli och har förvärvat svensk auktorisation eller svenskt godkännande somrevisor torde ha samma anknytning lill som man tidigare velat säkragenom kravet på svenskt medborgarskap. Kravet på svenskt medborgarskapslopades för dessa revisorer medan kravet på bosättning i fick kvarstå. Ipropositionen hävdades alt revisorer i bl. a. aktiebolag har tillgång lill all väsentliginformation i del aktuella företaget och en myckel god inblick i den verksamhetsom företagel bedriver. Därför krävde man i princip alt revisorerna skall varasvenska medborgare och bosatta här i landet. För de revisorer som inte ärauktoriserade eller godkända genomfördes således ingen ändring. 3.2Kollegiets prövning för enskilt revisionsuppdrag Ellaktiebolag som vill anlita en revisor som inte är svensk medborgare och inte ärbosatt i eller som brister i något av dessa hänseenden måste sökatillstånd hos kommerskollegium. Om revisorn är en i auktoriserad ellergodkänd revisor krävs som ovan nämnts tillstånd endast om denne inle är bosatthär i landet. Viddenna tillståndsprövning bedömer kollegiet om revisorn rent praktiskt kanulföra revisionsuppdraget trots att han är bosatt i utlandet. I praktikenbortfaller dock denna bedömning om bolaget redan har eller under ärendets gångväljer ytterligare en eller flera revisorer som uppfyller de ifrågavarandekraven i aktiebolagslagen. Underåren 1985 och 1986 inkom 71 resp 14 ansökningar från förelag eller föreningar vars tilltänkta revisorer inle uppfyllde de aktuella kraven. Tolv av ansökningar kom från aktiebolag och fyra av dem avsåg auktoriserade eller godkända revisorer. 3.3 Överväganden Prop. Auktoriseradeeller godkända revisorer rJiiaga 2 Enauktoriserad eller godkänd revisor behöver som nämnts kollegiets tillstånd förall vara bosall i utlandet. Tillståndet lämnas endast för en begränsad tid.Under denna lid skall dessutotn varje enskilt aktiebolag som vill anlita dennerevisor söka särskilt tillstånd från kollegiet. Enligtkollegiets mening framstår delta dubbla tiUståndskrav som onödigt. Kollegietgör till stora delar samma prövning för de olika tillstånden. De auktoriseradeoch godkända revisorerna måste anses vara mycket seriösa och tillförlitligayrkesutövare. Redan av del skälet kan dessa revisorer ges ansvaret att självaavgöra om de kan utföra elt revisionsuppdrag även om de vistas i ullandel. Omrevisorn ändå skulle missbmka det förtroendet och brista i sin revision av ellaktiebolag riskerar han att träffas av en disciplinär åtgärd från kollegiet. Moldenna bakgmnd bör aktiebolagslagens krav all auktoriserade och godkändarevisorer skall vara bosalla i kunna slopas. Aktiebolagslageninnehåller inga bestämmelser om arbetsfördelningen eller fördelningen avansvaret mellan två eller flera revisorer som valls av bolagsstämman i ellbolag. I specialmotiveringen lill lagen (prop 1975:103) finns dock följande ultlalande: "Varjerevisor är i princip ansvarig för hela den granskning, som ingår i revisionsuppdraget,även om det inle sällan kan anses rimligt och praktiskt ofrånkomligt att enviss arbetsfördelning sker mellan revisorerna, om flera sådana finns. "Även om revisorerna således kommer överens om en arbetsfördelning måste varjerevisor dessutom göra en egen bedömning av de övriga revisorernas granskningsinsalser. Förnärvarande måste aktiebolag som hållit sin konstituerande stämma den 1 januari1983 eller senare ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor. Eflerutgången av gäller delta krav samtliga aktiebolag. Detta innebär att minslen revisor i varje aktiebolag har den kompelens och uppfyller de krav somkollegiet ställer för auktorisation eller godkännande. Denne revisor harvidare ell ansvar att ulföra revisionsuppdraget enligt god revisionssed. Förekomstenav minsl en auktoriserad eller godkänd revisor sammantagen med revisorns toialaansvar trots en eventuell arbetsfördelning bör utgöra en tillräcklig garantiför all revisionsuppdraget blir korrekt ulfört. Kollegiet anser därför all deövriga revisorernas nationalitet eller bosättning saknar väsentlig betydelse.Del bör övervägas all helt slopa nationalitets- och bosällningskraven iaktiebolagslagen för revisorer. Isamband med all nationalitets- och bosällningskraven i aktiebolagslagen slopas bör man se övervilka krav som särskilt bör ställas på revisorer i 72 vissanyckelföretag inom krigsmaterielindustrin. Frågan bör kunna lösas Prop.1989/90:160 på samma säll som för styrelseledamöter, verkställande direktöreroch Bilaga 2 deras suppleanter. I4 § lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m.m. börsåledes införas en möjlighet att förena tillstånd för svenskt aktiebolag alltillverka krigsmateriel med villkor om all även revisor i bolaget skall varasvensk medborgare och bosall i . 4Nationalitets- och bosättningskrav i lagen om ekonomiska föreningar och lagenom årsredovisning m. m. i vissa företag Lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar Enligt46 § I mom i lagen om ekonomiska föreningar skall revisorer i ekonomiskaföreningar vara svenska medborgare och bosalla i om inle myndighet somregeringen bestämmer tillåter annal. Den som är auktoriserad eller godkändrevisor behöver dock inle vara svensk medborgare. I4 mom samma paragraf föreskrivs att i vissa större ekonomiska föreningar skallminsl en revisor vara auktoriserad. Delsamma gäller om minsl en tiondel av deröstberättigade begär del vid en föreningsstämma. nya lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, som träder i kraft den 1januari 1988, är moisvarande lagrum 8 kap 3 och 5 §§ . Lagen(1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa förelag Densom enligt bokföringslagen:(1976:125) är skyldig alt upprätta årsbokslut skall om vissa andra kriterier är uppfyllda även upprättaårsredovisning enligt lagen om årsredovisning m. m. i vissa företag (i detföljande förkortad ÅRL). Aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelserfaller inte under lagens bestämmelser. Medkravet på årsredovisning följer ett krav på att den redovisningsskyldige utseren eller flera revisorer. I lagens 4 kap 2 § första stycket uppställs sammaformella krav på revisorerna som i lagen om ekonomiska föreningar. I vissa störreföretag skall enligt 4 kap 3.§ minst en revisor vara auktoriserad. Auktoriseradeeller godkända revisorer övriga revisorer Äveni dessa båda lagar slopades kravet på svenskt medborgarskap för auktoriserade eller godkända revisorer. Motiveringen var den samma som för ändringen i aktiebolagslagen. Härmed kvarstår alltså kravet på bosättning i . För icke auktoriserade eller godkända revisorer gjordes ingen ändring. kan medge lindanlag från nationalitets- och bosällningskraven även i lagen om ekonomiska föreningar och ÅRL. Auktoriseradeeller godkända revisorer 2 Enligtlagen om ekonomiska föreningar och ÅRL krävs under vissa fömtsättningar altminst en av revisorema är auktoriserad. Även i andra situationer torde mångaförelag ha intresse av att välja en auktoriserad eller godkänd revisor. Omdenne revisor är bosatt i utlandet har, såsom tidigare nämnts, kollegiet lämnattillstånd för bosättningen. Trots detla måste varje enskilt företag som villanlita denne revisor söka ytterligare etl tillstånd från kollegiet. Dennatillståndsprövning skiljer sig inle från den som görs när ell aktiebolag sökersådant tillstånd. Nationalitets- och bo-sällningskravens berättigande för dessaföretagsformer kan således bedömas på samma gmnder som för aktiebolag. Medhänvisning lill vad som tidigare utvecklats om auktoriserade och godkändarevisorers kvalifikationer och ansvar bör de ges förtroendet all sjävla avgöraom de kan ulföra elt revisionsuppdrag även om de vistas i utlandet. Kravetall auktoriserade och godkända revisorer i ekonomiska föreningar och förelagsom omfllas av ÅRL skall vara bosalla i bör således kunna slopas. Såsomtidigare redogjorts för har samtliga revisorer i ett förelag elt totalt ansvarför revisionen även om revisorema sinsemellan har gjort en arbetsfördelning. fall minst en av revisorema är auktoriserad eller godkänd har denne etlansvar för all hela revisonsuppdragel utförs enligt god revisionssed. Därtillstår denne revisor under kollegiets tillsyn. I denna situation bör de övrigarevisoremas nationalitet eller bosättning sakna väsentlig betydelse förrevisionsuppdragets utförande. Nationalitets-och bosättningskraven för revisorer bör således slopas helt för ekonomiskaföreningar eller förelag som omfattas av ÅRL då minst en av revisorema ärauktoriserad eller godkänd. Kollegietsprövning för enskilt revisionsuppdrag bör i enlighet med ovanslående resonemangkvarstå endast för förelag som inte har någon utsedd auktoriserad eller godkändrevisor. 5Övriga författningar med nationalitets- och bosättningskrav för revisorer Fömtomi aktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar och ÅRL ställsnationalitets- och bosällningskrav för revisorer i följande författningar bosladsrätlslagen(1971:479), 58 § lagen(1972:262) om understödsföreningar, 31 § lagen(1975:417) om sambmksföreningar, 15 § lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 62 § bankrördselagen(1987:617), 3 kap 3 § 74 -försäkringsrörelselagen (1982:713), 10 kap 3 §. Defyra första lagama i uppräkningen ovan hänvisar lill bl. 46 § i lagen Bilaga2 om ekonomiska föreningar. Det innebär att revisorer i bostadsrättsföreningar,understödsföreningar, sambmksföreningar och erkända arbetslöshetskassor skallvara svenska medborgare och bosatta i . Undan-lagsmöjlighelen ärdensamma som för ekonomiska föreningar. En revisor som är auktoriserad ellergodkänd av kommerskollegium behöver inte vara svensk medborgare. Bankrörelselageninnehåller gemensamma bestämmelser för bankaktiebolag, sparbanker ochföreningsbanker. Vad gäller revisorer överensstämmer nationalitets- ochbosättningskraven med aktiebolagslagen. Därmed behöver auktoriserade ellergodkända revisorer i bankema inte vara svenska medborgare men de skall varabosatta i . Regeringen eller efter bemyndigande från regeringen bankinspektionen kan medge undantag från nationalitets- och bosällningskraven.Minsl en av de revisorer som stämman i etl bankaktiebolag, en sparbank eller encentral föreningsbank utser skall vara auktoriserad revisor. I en lokalföreningsbank skall minst en auktoriserad eller godkänd revisor utses avstämman. Försäkringsrörelselagenställer etl undantagslöst krav på svenskt medborgarskap och bosättning iSverige för samtliga revisorer, således även för auktoriserade och godkändarevisorer. Minsl en av de revisorer som ulses av stämman i vissa störreförsäkringsbolag skall vara auktoriserad revisor. försäkringsverksamhelskommillékan väntas komma med förslag lill ändringar i reglema för revisorer iförsäkringsrörelselagen och lagen om understödsföreningar. Deöverväganden som gjorts i avsnillet om bl. a. ekonomiska föreningar har sammagiltighet vad gäller bosladsrätlslagen, lagen om understödsföreningar, lagenom arbetslöshetsförsäkring och lagen om sambmksföreningar. Sålunda bör fråganom revisoremas nationalitet eller bosättning ej bedömas annorlunda för dessaföreningar och kassor än för ekonomiska föreningar. Hänvisningama i dessa lagarlill de ifrågavarande reglema i lagen om ekonomiska föreningar bör därförkvarstå även efler en ändring i den sistnämnda lagen. Auktoriseradeller godkända revisorer i dessa föreningar och kassor skall alltså inle behövavara svenska medborgare eller bosatta i . Övriga revisorer skall hellerinte behöva uppfylla dessa krav om minsl en auktoriserad eller godkänd revisorutsetts av stämman eller moisvarande församling. Förrevisorer i bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker kan som nämnts regeringen eller bankinspektionen medge undanlag från nationali tets- och bosällningskraven. Bedömningen för att medge sådani undantag bör sannolikt göras enligt andra principer än de enligt vilka kollegiet gör sin prövning i motsvaranden ärenden. Kollegiet avslår därför från att lämna förslag om revisorer i bankrörelser. Av moisvarande skäl lämnas inle heller förslag om revisorer i försäkringsbolag. 6 Sammanfattning Prop. 1sin verksamhet med auktorisation och godkännande av revisorer upp- ''äga I rätthållerkollegiet etl krav att revisorn skall vara bosalt i . Dispens för visslids bosättning i utlandet kan dock lämnas efler ansökan. Trots detta kan ell förelag inle anlita en med kollegietsmedgivande i utlandet bosatt auktoriserad eller godkänd revisor ulan all sökasärskilt tillstånd. Kollegietföreslår all bosältningskravel för auktoriserade och godkända revisorer slopasi aktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar, lagen om årsredovisning m.m.i vissa förelag, bosladsrätlslagen, lagen om understödsföreningar, lagen om sambmksföreningaroch lagen om arbetslöshetsförsäkring. Frånden skall varje aktiebolag ha minst en auktoriserad ellergodkänd revisor. Av denna anledning föreslår kollegiet all nationalitets- och bosältningskraveli aktiebolagslagen slopas även för icke auktoriserade eller godkända revisorerfrån detta datum. Vad gäller de övriga lagama som nämnts här ovan, föreslårkollegiet alt nationalitets- och bosättningskraven för övriga revisorer slopasför de fall då minsl en auktoriserad eller godkänd revisor finns utsedd iföreningen eller sammanslutningen. KOMMERSKOLLEGIUM Dnr BOL 765/87 Prop. MEDBORGARSKAPS-OCH BOSÄTTNINGSKRAVEN I AKTIEBOLAGSLAGEN MFLFÖRFATTNINGAR Bilaga1 Motiven för bestämmelsema m. m. Kollegietshandläggning och praxis Bilaga 2 PM om nationalitets- och hemvislkrav för bolagsslyrelsemed- 1Motiven för bestämmelserna m.m. Prop. I.I Äldrelagstiftning på aktiebolagsområdet Bilaga z Medborgarskaps-och bosällningskrav för vissa funktionärer i aktiebolag uppställdes för förstagången i lagen (1895:65) om aktiebolag. Stiftare och styrelseledamot skullevara bosatta i . Styrelseledamot skulle dessutom vara svenskmedborgare. I motiven angavs beträffande styrelseledamöter endast all del"torde få anses som en sjelfklar regel" att aktiebolagsrepresentanter i allmänhet bör vara medborgare i och bosatta i del land där bolagetutövar sin verksamhet. Man fann dock all det skulle bli nödvändigt att i vissafall medge utländska medborgare och svenska medborgare bosalla utomlands rättall vara styrelseledamöter i svenska bolag. Som exempel nämns här "dåutländskt kapital i någon högre grad är intresserad i ell svenskt affärsföretag".För att förebygga missförhållanden ansåg man all utlänningar inle kundetillåtas vara styrelseledamöter ulan tillstånd i varje särskilt fall. Dispensrältenbegränsades lill högst en tredjedel av styrelsen. Vilka missförhållanden manavsåg nämns inle i motiven. Ilagen (1910:88) om aktiebolag infördes krav på all stiftare, fömtom all deskulle vara bosatta i , också skulle vara svenska medborgare. Dessutominfördes krav på svenskt medborgarskap och bosättning i för likvidatorermed möjlighet lill dispens för högst en tredjedel av dessa.