prop · GD03141 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:141 om vissa ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m. m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet for de åtgärder och det ändamål som framgårav föredragandens hemställan. Isyfte att minska utsläppen av kväveoxider foreslås i propositionen att en miljöavgiftinförs på utsläpp av kväveoxider från stora förbränningsanläggningar forenergiproduktion. Avgiften tas ut med . per kg utsläppt kväveoxid.Avgiftsmedlen återbetalas tiU de avgiftsskyldiga. Vid återbetalningen fördelasavgiftsmedlen i forhållande till den energi som har producerats i deavgiftspliktiga produktionsenheterna. Den nya lagen om miljöavgift på utsläppav kväveoxider vid energiproduktion foreslås träda i kraft . Avgiftenberäknas medföra att utsläppen av kväveoxider från de berörda anläggningarnaminskar med . Vidarebehandlas i propositionen de nya avgasreningskrav som kommer att införas fortunga lastbilar och bussar. I propositionen görs bedömningen att kraven kan tidigareläggastill modeller. 1 samband härmed föreslås en ändring i bilavgaslagen(1986:1386). Slutligenföreslås att godkänner en överenskommelse om inrättandet av ettnordiskt bolag for finansiering av miljöinvesteringar i . Riksdagen1989/90. 1 saml Nr 141 Propositionens lagförslag Prop. Lag om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion 1 § Miljöavgift betalas tillstaten enligt denna lag for utsläpp av kväveoxider frånförbränningsanläggningar for energiproduktion. Med energiproduktion avses bådeel- och värmeproduktion. Avgiftsbeloppen skall tillgodoföras de avgiftsskyldigaenligt 8 §. 2 § Avgiften beräknas for varjeproduktionsenhet inom en förbränningsanläggning. 1. panna i vilken varmvatten,hetvatten, ånga eller hetolja framställs for byggnadsuppvärmning, elproduktioneller användning i industriella processer, 2. gasturbin. Avgifttas inte ut på utsläpp från förbränning i sodapannor eller lutpannor. 3 § Avgift tas ut för produktion:;enhetmed en tillford effekt av och en uppmätt, nyttiggjordenergiproduktion av . 4 § Avgiften skall betalas av densom framställer elektrisk kraft eller värme. Avgiftsskyldigheten inträder närutsläpp av kväveoxider sker från produktionsenheten. 5 § Avgift tas ut med 40 kronorper kilogram utsläppta kväveoxider, räknat som kvävedioxid. Densom kontinuerligt mäter och registrerar utsläppen med hjälp av en mätutrustning,som uppfyller särskilda krav enligt föreskrifter av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer, får beräkna avgiften på grundval av mätvärdena. Görsinte en sådan mätning skall utsläppen anses motsvara kväveoxider,räknat som kvävedioxid, per megajoule tillfört bränsle om produktionen sker medhjälp av en gasturbin och i övriga fall. 6 § När annat inte följer avdenna lag tillämpas lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifterutom 7 kap. Därvid är beskattningsmyndighet. Den som äravgiftsskyldig skall vara registrerad hos . 7 § Redovisningsperiod foravgiften är kalenderår. Densom är avgiftsskyldig skall ii en särskild deklaration for varje produktionsenhetange avgiftsbeloppet samt grunden for beräkningen av avgiften. Deklarationenskall ha kommit in till året efterredovisningsperiodens utgång. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, foreskriver näravgiften skall betalas in. 8 § Avgiftsmedel sominte tas i anspråk for en myndighets verksamhet Prop. 1989/90:141 enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, skallårligen tillgodoföras de avgiftsskyldiga och efter ansökan fördelas mellan dem.Fördelningen av det belopp som skall tillgodoföras skall grundas på varjesökandes andel av den for samtliga sökande samlade nyttiggjordaenergiproduktionen i de avgiftspliktiga produktionsenheterna. 9 §Beslut som annan myndighet än regeringen i särskilt fall meddelat i fråga om tillgodofbring enligt 8 §, får överklagas hos kammarrätten. Dennalag träder i kraft den . 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386) Härigenomföreskrivs att 6 § bilavgaslagen (1986:1386) skall ha följande lydelse. 6§Som villkor för avgasgodkännande gäller att tillverkaren gentemot ägarna avfordonen åtar sig att kostnadsfritt avhjälpa bristema, om fordonen vidmyndighets kontroll visar sig inte uppfylla de krav som föreskrivits med stödav 3 §. Tillverkarenär inte skyldig att Tillverkaren är inte skyldig att åta sig att avhjälpa brister på for- åta sig att avhjälpa brister på for don som för kon- don som är äldre än och inte trollen har körts mer an åttiotusen heller brister som beror på fordo- kilometer eller som är äldre än fem nens ägare eller bmkare eller på en år och inte heller brister som beror olyckshändelse eller därmed jäm- på fordonens ägare eller bmkare el- föriig omständighet. Skyldigheten ler på en olyckshändelse eller där- gäller inte heller fordon med en to- med jämföriig omständighet. talvikt av högst som har körts mer än 80 000 kilometer eller fordon med högre totalvikt somhar körts mer än 160000 kilometer. RegeringeneUer den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter omutformningen av tillverkarens åtagande enligt denna paragraf. Denna lag träder i kraft den 1januari 1991. Äldre föreskrifter skalltillämpas på fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknats som1992 eller tidigare års modell. Miljö- och Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , , , . Proposition om vissa ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken,m. 1maj 1988 tillkallade regeringen en kommitté för att analysera fömtsättningamaför att i ökad omfattning använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken ochlämna förslag om hur sådana styrmedel bör utformas och införas. Kommittén,som antagit namnet miljöavgiftsutredningen, har lämnat två delbetänkanden. 1april lämnades betänkandet (SOU 1989:21) Sätt värde på miljön -miljöavgifter på svavel och klor. överiämnades betänkandet (SOU1989:83-84) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Energi och trafik. Ensammanfattning av utredningens andra delbetänkande samt ett utdrag avlagförslagen i det delbetänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga I och 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansemabör fogas till protokollet som bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandenahar upprättats och finns tillgänglig i miljö- och , dnr6-3177/89. Regeringenhar beslutat att tiU överiämna en proposition (prop.1989/90:111) om reformerad mervärdeskatt m. m. I propositionen lämnas förslag, gmndadepå miljöavgiftsutredningens belänkanden, som bl. a. innebär miljörelateradepålagor med syfte att minska utsläppen av koldioxid resp. svavel från energi-och trafikområdena. Jagkommer i avsnitt 2.2 att lämna förslag till en miljöavgift på utsläpp avkväveoxider vid energiproduktion. Även detta förslag gmndas på utredningensarbete. 1 prop.1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet redovisades riktlinjer förinförandet av skärpta avgasreningskrav för tunga fordon med en totalvikt över 3,5 ton.Enligt riktlinjema, som lämnades utan erinran av Prop. 1989/90:141 (JoU23,rskr. 373), bör de skärpta kraven gälla obligatoriskt års modelleroch frivilligt års modeller. Vissa ytteriigare uttalanden omutsläppsnivåer och hållbarhetskrav gjordes i prop. 1988/89:128. Även dessa uttalandenlämnades utan erinran av (JoU 19, rskr. Statens naturvårdsverkhar av regeringen fått i uppdrag att utarbeta riktlinjer för avgascertifiering m.m. av fordonen. Jagkommer i detta sammanhang (avsnitt 3) att ta upp vissa frågor som anknyter tillinförandet av de nya reglema. Som kommer att framgå av min föredragning anserjag att de nya kraven bör träda i kraft redan fr. o. m. Idet sammanhanget föreslår jag en ändring av bestämmelsema i bilavgaslagen (1986:1386)om tillverkarens ansvar för avgasreningsutmstningens hållbarhet. I samband medberedningen av det förslaget har synpunkter inhämtats från berörda myndigheteroch företrädare för bilindustrin. Jagkommer slutligen (avsnitt 4) att föreslå att godkänner en överenskommelseom inrättandet av ett nordiskt bolag för finansiering av miljöinvesteringar iÖsteuropa. Överenskommelsen och bolagets stadgar bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 4 och 5. Pågmndval av förslagen i miljöavgiftsutredningens andra delbetänkande beslutaderegeringen den 15 febmari 1990 att till lagrådet remittera bl.a. ett förslag tilllag om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion. Deremitterade lagförslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga6. Lagrådet har yttrat sig över förslagen. Yttrandet bör fogastill protokollet som bilaga 7. a. anfört att det är nödvändigt att motiven i det remitteradeförslaget kompletteras när det gäller frågan om kväveoxidavgiftens styreffekt.Jag återkommer till den frågan i avsnitt 2.2.1. Vidarehar lagrådet föreslagit att den särskilda straffbestämmelsen i förslaget tilllag om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion utgår. Närdet gäller lagrådets yttrande i den delen vill jag anföra följande. Avsiktenmed det remitterade förslaget till straffcestämmelse är att i ett sammanhang straffrättsligtsanktionera överträdelser av den nya lagen. Bestämmelsema i den föreslagna 9§omfattar såväl utsläppsmätning och avgiftsbetalning som mätning avenergiproduktion och ansökan om återföring av betalda avgifter. Ifråga om det första ledet, vilket omfattas av punkt I i 9 § första stycket, anserlagrådet att det är lämpligare med en anknytning till skattebrottslagen(1971:69). Med hänsyn till att en sådan lösning går att förena med de miljöhänsynsom skall tillgodoses genom den aktuella lagstiftningen viU jag inte motsättamig lagrådets förslag. Jag har då beaktat att även 9 § andra stycket i detremitterade föislaget har en motsvarighet i skattebrottslagen. Punktema2 och 3 i 9 § första stycket i det remitterade lagförslaget gäller 6 i konkurrens med tillämpligabestämmelser i . Lagrådets för- Prop. 1989/90:141 slag innebäratt man för här tänkbara förfaranden skulle ingripa straffrättsligt enbart medstöd av . Givetvisär det vanskligt att fömtse alla tänkbara brott mot den nya lagen. Även med detförslag som finns i remissen kan det förmodligen uppstå situationer när en tiUämpningav bestämmelser aktualiseras. Lagrådet torde avse att det iförsta hand blir aktuellt att i här avsedda fall utkräva ansvar enligtbrottsbalkens 9 kap. om bedrägeri och annan oredlighet. Mot denna bakgmnd ärjag beredd att följa lagrådets förslag även såvitt avser 9 § första stycket 2och 3. Mittställningstagande innebär sammanfattningsvis att jag föreslår att den aktuellaparagrafen helt utgår och att i 1 § skattebrottslagen den föreslagna lagen tasupp bland de författningar på vilka skattebrottslagen skall tillämpas. Jagåterkommer till lagrådets yttrande i författningskommentarema tiU de övriga lagmm,som lagrådet har lämnat synpunkter på. Som kommer att framgå godtar jag i alltväsentligt lagrådets förslag till ändringar i de remitterade förslagen.Lagrådets granskning har också lett till vissa redaktionella ändringar ilagtexten. 1samband med beredningen av propositionen har det framkommit behov av ettförtydligande när det gäller undantaget för s. k. sodapannor fråntillämpningsområdet för kväveoxidavgiften. Jag behandlar dessa synpunkter ianslutning till 2 § i den föreslagna nya lagen. Somframgår av bilaga 6 innehöll lagrådsremissen också förslag om ändringar i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter och lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m. Dessa ändringar är nödvändiga följdändringar till lagenom miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion. Sedanlagrådsremissen beslutades har regeringen denna dag beslutat om en propositionom livsmedelspolitiken. Denna proposition innehåller lagförslag som medikraftträdande likaledes kräver följdändringar i de nyssnämndalagama. Dessa lagar kommer sannolikt att behöva ändras vid flera tillfallen innanikraftträdandet av de nu aktuella lagändringama. Avpraktiska skäl kommer därför förslagen tiU följdlagstiftning att med den utformningde hade i lagrådsremissen föreläggas . Avsamma skäl som jag nu har anfört kommer även den av mig behandladeändringen i skattebrottslagen att föreläggas vid en senare tidpunkt.Jag har i dessa frågor samrått med statsrådet . Ekonomiska styrmedel börinföras utöver nuvarande styrning genom miljöskyddslagen och motsvarandereglering för att ge incitament till företag och enskilda att begränsa utsläppoch att byta ut farliga produkter och ämnen mot mindre farliga sådana. Försurning och övergödning avmark och vatten hör liksom risken för allvariiga klimatförändringar till desvåraste miljöproblemen. Utsläppen av svavel- och kväveföreningar är denfrämsta orsaken till försurningen. Kväveföreningarna bidrar starkt till övergödningenav mark och vatten. Utsläppen av koldioxid är en av orsakerna till den s. k.växthuseffekten. har lagt fast mål för begränsningen av dessautsläpp. Nuvarande styrmedel behöver utökas om målen skall nås. Energi- och trafiksektorerna s;vararför merparten av utsläppen av svavel, kväveföreningar och koldioxid.Miljöavgifter/skatter och andra ekonomiska styrmedel behöver utnyttjas, vidsidan av de nuvarande styrmedlen, för att fä ned dessa utsläpp. Den kväveoxidavgift som nuföreslås och den koldioxidskatt resp. svavelskatt som föreslagits äravsedda att ge effekter utöver den nuvarande regleringen och påverkar intekravnivån vid tiUståndsprövningen enligt miljöskyddslagen. Det är viktigt med ettinternationellt samarbete för att minska de regionala och globala miljöstörningama.Sverige har inom flera områden genom att tidigt genomföra egnamiljöskyddsåtgärder kunnat tjäna som föredöme i det internationellamiljöarbetet. bör kunna gå före även med att införa ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken, dock med beaktande av den svenska industrins intemationellakonkurrenskraft. bör arbetet för internationella överenskommelserges större vikt. Miljöproblemeni har fljrändrats. Utsläppen från stora punktkällor inom landet harminskat. De "diffusa utsläppen", dvs. utsläpp från ett stort antalsmå källor, har ökat sin relativa betydelse och ger sammantaget storaföroreningsvolymer. Det står numera också klart att det inte räcker att åtgärdade direkta utsläppen till luft och vatten. Åtgärder krävs även för att minskade fördröjda miljöproblem som skadliga ämnen i samhällets vamströmmar kanförorsaka. För att komma till rätta med miljöproblemen behövs åtgärder sominnebär stora förändringar inom viktiga samhällssektorer. Hit hör energi- ochtrafiksektorerna. Denförändrade problembilden och allvaret i de kvarvarande och nya miljöhoten gördet angeläget att se över miljöpolitikens styrmedel. Ett omfattande arbete meden sådan översyn pågår . tillsattes en kommitté (dir.1989:32) för att se över miljöskyddslagstift- ningen.Kommittén har till uppgift att utreda bl. a. hur de lagar som gäller Prop.1989/90:141 miljöskydd skall kunna bli effektivare i arbetet för en bättremiljö. Ekonomiskastyrmedel bör enligt miljöpolitiska beslut (prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr.373) i ökad omfattning införas utöver nuvarande styrmedel. Avgifter påförorenande utsläpp bör, enligt beslutet, successivt kunna införas där så ärpraktiskt möjligt och sådana avgifter kan få en avsedd effekt på miljön.Riksdagen uttalade också att en parlamentarisk utredning borde tillsättas.Utredningen borde - mot bakgmnd av de mål som gäller för miljöpolitiken -föreslå en lämplig utformning av framtida system för ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken. Utredningen borde med förtur överväga och lämna förslag tiUmiljöavgifter på utsläpp av klorerad organisk substans till vatten och på svavel. (dir. 1988:44) föreslog i sitt första delbetänkande avgifter föratt minska utsläppen av svavel vid förbränning av olja och utsläppen av klororganisksubstans till vatten. Regeringenuppdrog i tilläggsdirektiv (dir. 1989:03) åt utredningen att med förturredovisa sina överväganden rörande energi- och trafikområdena. I ett andradelbetänkande har utredningen föreslagit miljöavgifter för attminska utsläppen av svavel från förbränning av kol och torv, utsläppen avkväveoxider från större förbränningsanläggningar och utsläppen av koldioxidinom energi- och trafiksektorema. Utredningen har också föreslagit vissabidrag till elproduktion med miljöfördelar, införandet av miljöklasser för nyabilar i kombination med ekonomiska styrmedel, differentierad energiskatt påolja, bidrag till eftermontering av utrustning för avgasrening i befintligabilar, höjd bilskrotningspremie och höjd kilometerskatt. Miljöavgiftsutredningenfortsätter sitt arbete och skall lämna sitt slutbetänkande senast den Ijuli1990. Utredningenhar således lämnat förslag till ekonomiska styrmedel för att begränsa utsläppenav främst svavel, kväveoxider och koldioxid från energi- och trafiksektorernasamt utsläppen av klororganisk substans till vatten från skogsindustrin. Deremissinstanser som uttalat sig i fråga om miljöavgiftsutredningens förslagansluter sig med något undantag principiellt till tanken att miljöavgifter ochandra ekonomiska styrmedel bör användas i miljöpolitiken. Många remissinstansermenar också att hela eller delar av miljöavgiftsutredningens förslag börgenomföras. Vissa remissinstanser, t.ex. , avvisar dock deflesta av utredningens förslag utan att därmed avvisa tanken på ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Regeringenhar föreslagit införandet av miljörelaterade pålagor på svavel ochkoldioxid samt en differentiering av den allmänna energiskatten på vissaoljeprodukter beroende på bränslets miljöegenskaper. Jag skall strax återkommamed en bedömning av miljöeffekterna av de föreslagna skatterna. Förmin del kommer jag i detta sammanhang att föreslå en avgift på utsläpp avkväveoxider från fasta förbränningsanläggningar. Förslagetom införande av miljöklasser för nya fordon i kombination med ekonomiska styrmedel bereds vidare inom . giftsutredningen avser isitt fortsatta arbete att bl.a. behandla frågan om Prop. 1989/90:141 ekonomiskastyrmedel för att ge incitament till utveckling av fordon med lägrebränsleförbrukning, låga koldioxidutsläpp, m.m. Jag avser att återkomma tillfrågan om miljöklasser för nya fordon i samband med att miljöavgiftsutredningensslutbetänkande behandlas. förslag till en avgift på utsläpp av klororganisk substans tillvatten bör ett slutligt ställningstagande ske först i samband med behandlingenav utredningens slutbetänkande. Utsläppen av klororganisk substans till vattenhar minskat snabbare än förväntat, vilket lett till attde utsläppsnivåer som miljöavgiften avsågs styra mot i många fall redanuppnåtts. Det är inte klarlagt vilken styrande effekt avgiften skulle få underde nya förutsättningarna. Frågan om en kloravgift bör därför övervägas ytteriigare. Miljöavgiftsutredningenkommer i sitt slutbetänkande att behandla frågan om ekonomiska styrmedel förandra typer av industriutsläpp. Det är enligt min mening lämpligt att behandlastyrmedlen för de olika typerna av industriutsläpp i ett sammanhang. (1989/90:111) om reformerad mervärdesskatt m.m. har regeringen nyligenföreslagit att en koldioxidskatt och en svavelskatt skall införas, samt att denuvarande energiskattema på bränslen skall reduceras . Förslagenöverensstämmer i huvudsak med miljöavgiftsutredningens förslag i denna del.Eftersom biobränslen inte ger upphov till något nettotillskott av koldioxid tillatmosfären, omfattas de inte av koldioxidskatten. Med de föreslagna skatterna kommerdärför biobränslenas konkurrenskraft att stärkas i förhållande till dagsläget. Förslagbereds i för att ytterligare stimuleramiljövänlig energiproduktion, bl. a. i form av kraftvärme, inom en ram av 500milj. Därvid skall prioritetet ges till biobränslen. Det är angelägetatt en varaktig marknad för biobränslen kommer till stånd. Den närmare utfomningenav sådana stimulanser kommer att presenteras i ett energipolitiskt sammanhang. Miljöproblemoch utsläpp från energi- och trafiksektorerna Utsläppenav svavel och kväveföreningar är den främsta orsaken till försurningen. Luftburnakväveföreningar bidrar dessutom till övergödningen av mark och vatten. Mer änhälften av de svenska svavelutsläppen kommer från energisektorn. Trafiksektornsvarar för ca två tredjedelar av de svenska utsläppen av kväveoxider.Återstående kväveoxidutsläpp härrör huvudsakligen från förbränning förenergiändamål. Energi-och trafiksektorema svarar för vardera drygt en tredjedel av utsläppen avkoldioxid. Även andra allvariiga miljöstörande ämnen, som kolväten, bly,koloxid m.m., härrör till väsentlig del från, framför allt, trafiksektorn. Försurningenoch övergödningen av mark och vatten tillhör de allvarli gaste miljöproblemen. I stora delar av ligger nedfallet av försuran de ämnen på en nivå långt över de kritiska belastningsgränserna och förorsakar därmed skador på bl.a. skog och gmndvatten. medföräven korrosion, vilket lett till att nedbrytningen av kulturföremål Prop.1989/90:141 har ökat kraftigt . Kvävedepositionenär särskilt betydande i stora delar av . Luftbuma kväveutsläppsvarar för en stor andel av kvävetillförseln tiU mark och vatten. De beräknas t.ex.svara för av kvävetillförseln till . De problem med blommandealger som har förekommit längs beror bl. a. på övergödning av detkustnära havet. Ävenutsläppen av kolväten ger upphov till allvarliga miljöstömingar. Kolväten är enämnesgmpp med en mängd substanser, vilkas egenskaper i miljön kan variera högstavsevärt och vilkas effekter på hälsa och miljö i många avseenden ärofullständigt kända. Vissa kolväten misstänks orsaka cancer. Det gäller bl. a.kolväten som binds till partiklar i dieselavgaser. Kolväten bidrar också tiUatt ozon bildas vid markytan, vilket är en bidragande orsak till skogsskadorna. Riskenför globala klimatförändringar tiU följd av utsläpp av växthusgaser, den s.k.växthuseffekten, har ägnats stor uppmärksamhet . Om den intemationellautvecklingen med utsläpp av koldioxid och andra s.k. växthusgaser från energi-och trafiksystemen och andra delar av de modema samhäUena skulle fortsätta iungefär samma banor som uppstår sannolikt en förhöjdgenomsnittstemperatur i atmosfären. Det skulle innebära förändringar avklimatet och därmed också av levnadsbetingelsema. Riskenför klimatförändringar till följd av utsläpp av växthusgaser beräknas berotill ungefär hälften på utsläppen av koldioxid och till hälften på utsläppen avandra växthusgaser som metan, dikväveoxid, ozon och klorfluorkarboner (CFC).Våra möjligheter att på egen hand minska den globala klimatpåverkan ärbegränsade. Därför krävs intemationeUa åtaganden. Riksdagenbeslutade (prop. 1984:127, JoU 28, rskr. 275) att de svenskautsläppen av svavel skall minska och de svenska utsläppen avkväveoxider , räknat års nivå. I samband med 1988års miljöpolitiska beslut (prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr. 373) lade riksdagenfast ett mål om 80 procents minskning av svavelutsläppen tiU , räknatfrån utsläppsnivån . Vid samma tillfälle angav att det börstuderas vilka åtgärder som skulle fordras för att halvera kväveoxidutsläppentill jämfört med nivå. Vadgäller utsläppen av koldioxid anförde jordbmksutskottet i samband med behandlingenav miljöpolitiska proposition att regeringen bör klarläggaenergianvändningens effekter på koldioxidhalten i atmosfären och utarbeta ettprogram för att minska utsläppen till vad naturen tål. Som ett nationelltdelmål angavs att utsläppen inte borde öka över den dåvarande nivån. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets uttalande. Behovetav nya miljöpolitiska styrmedel Bedömningarsom gjorts av bl.a. visar att ytterligare miljöpolitiska åtgärderkrävs om mål skall kunna nås och om 11 belastningen skall kunnareduceras tiU vad människor och natur tål. 1989/90:141 sema ärnödvändiga för framtida generationers försörjning och tillgång till en god miljö.Det är viktigt att miiljöpolitiken utformas så att de samhällsekonomiska kostnademaför de nödvändiga åtgärdema blir så låga som möjligt.