prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Avsikten med detta stöd lill forskarmiljöer har varit alt främjasamarbete mellan olika forskare som är verksamma inom ungdomsforskningen. De fem centra som harbyggts upp är lokaliserade till universiteten i , , ,och samt til! högskolan för lärarutbildning i Stockholm.Verksamheten kommer all utvärderas . Därutöver har barn- och ungdomsddegationenanslagit medel till en ivårig försöksverksverksamhet vid Stockholmsuniversitetsbibliotek för alt bygga upp en databas om ungdomsforskning. Barn- och ungdomsddegationenhar även överlämnat rapporten i (Ds1989:18). Rapporten har utarbetats utifrån enkäter till berörda institutioneroch intervjuer med forskare på området. Rapporten har remissbehandlats och dessförslag har mottagils positivt av remissinstanserna. En sammanställning avremissyttrandena finns all tillgå på . Prop.1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep. Ungdomsforskningenhar kommit all uppmärksammas allt mer i . Etl förstärktinternationellt intresse är en av orsakerna lill delta. Till skillnad från vadsom är fallet i många andra länder är ungdomsforskningen inte etl etableratforskningsområde i . Del saknas en nationell plattform ellerorganisation med ansvar for ungdomsforskning och för internationelll utbyte.Forskning om ungdom bedrivs inom många discipliner. framträder ellpåtagligt behov av tvär- och flervetenskaplig grundforskning inom området. Detär viktigt att den mångfald som kännetecknar forskningsfältet tas tillvara. Regeringen hartidigare under avsnitt 17.2 föreslagit atl forskningsrådsnämndenfortsättningsvis anvisas medel för alt bl.a. finansiera forskning om ungdom.För /91 föreslås 2,5 milj. kr. /92 ytterligare 0,5 milj.kr. saml /93 ytterligare 1 milj. kr. en total höjning om 4 milj.kr vid periodens slut. Kvinnoforskningoch jämställdhetsforskning är två begrepp med delvis olika innebörd.Jämställdhetsforskning avser forskning kring kvinnors och mäns skilda fömtsättningaroch villkor i kultur och samhälle medan kvinnoforskning snarare avserforskning ur ett kvinnoperspektiv. Kvinno-och jämställdhelsforskning har hört till de områden som prioriterats i deforskningspropositioner som har lagts fram . 1 samband därmedhar även några tjänster inrättats. inrättades en professur ikvinnohistoria vid i och fem forskartjänster i jämställdhelsforskningvid . inrättades ytterligare en sådan tjänst vid rådet. Vidarefinns vid rådet en gästprofessur för en utländsk kvinnligforskare. Forskningsområdethar tilldragit sig ett ökat intresse. Avhandlingar med kvinno-och jämslällhetsperspektiv har blivit fler och därmed har även våra kunskaperom kvinnors villkor och om kvarstående ojämlikheter mellan könen ökat. Viduniversitet och högskolor har de s. k. fommorganisationema utfört dt viktigtarbete. Forumverksamheten omfattar numera både konferenser och kurser samtviss forskningsstödjande verksamhet. Fora ansvarar även för utgivningen avKvinnovetenskaplig tidskrift som fyller en viktig funktion för alt spridakunskap om jämslälld-hetsforskningens resultat, både i och utomlands. Delegationenför jämställdhelsforskning (JÄMFO), som inrättades för att initiera, samordnaoch följa kvinno- och jämslälldhelsforskningen, har spelat en viktig roll föruppbyggnaden av delta forskningsområde. JÄMFO har bl. a. anordnat konferenseroch seminarier saml publicerat dt flertal rapporter. JÄMFO har även påregeringens uppdrag sammanställt forskningsprogram på några viktiga områdensenast inom området makt och inflytande. Detta uppdrag redovisades i september1989 i rapporten och inflytande. Vi utgår ifrån att rapportenkommer att stimulera till fortsatt forskning på detta område. 1 dettasammanhang kan också nämnas atl maktutredningen (JU 1985: 02) särskilt beaktarjämställdhetsfrågor i sitt pågående arbete. Regeringen disponerarunder trettonde huvudtitelns reservationsanslag Utredningar m. m. vissa medelför forsknings- och utvecklingsarbete på jämställdhelsområdd. Forskningsprojektinom olika områden har, efler hörande av JÄMFO, genomförts med stöd av dessamedel. Ävenvid arbetslivscentmm (ALC) bedrivs en betydande kvinno- och jämställdhelsforskningsom har resukerat i ny kunskap om kvinnors villkor i arbetslivet samt om denrådande könssegregeringen på arbetsmarknaden.- Prop.1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep. 22.5.2Framtida kvinno- och jämställdhetsforskning Deinsatser som gjorts har medfört ett ökat intresse för kvinno- ochjämställdhetsforskningen. Mycket återstår dock för att vår kunskap om kvinnorsrespektive mäns villkor på skilda områden skall bli allsidig. Fördetta krävs all forskning med dt jämställshelsperspektiv på allvar bryter in iuniversitetsvärlden och i de enskilda disciplinerna. Regeringen anser atthögskolor och meddsbeviljande organ bör ägna stor uppmärksamhet åt behovet avsådan forskning. Detär angeläget att rekryteringen av kvinnor till forskningen ökar. Ocksåhär har högskolan, men även UHÄ, en viktig roll. Kvinnorna inom forskarvärldenbör få en starkare ställning. Miljöer som är positiva till kvinno- och jämställdhelsforskningbör skapas och vidmakthållas. Det tvär- och mångvdenskapliga angreppssätt somvisat sig framgångsrikt inom detta område bör utvecklas. Regeringenanser det viktigt alt jämställdhet blir en större del i universitetens ordinarieforskningsverksamhet. För att denna forskning skall fä en fastare förankringinom universitet och högskolor bör även fler tjänster inrättas. Vi anser därföratl tre professurer inklusive vissa basresurser bör inrättas i kvinno-och jämställdhelsforskningden . Enav professurerna bör avse ekonomisk forskning med inriktning på kvinnors ochmäns inkomster och löner. Dessa frågor är centrala i den framlida politiken förjämställdhet. Kunskap saknas i stor utsträckning t. ex. ifråga omlönebildning och löneskillnader ur etl könsperspektiv samt om hur dessaskillnader kan relateras lill förhållanden såväl på arbetsmarknaden som ifamiljen. Våldoch sexuella övergrepp mot kvinnor är lillräckligt ofta förekommande för attkunna sägas utgöra etl allvarligt samhällsproblem. En andra professur bördärför avse ett samhällsvetenskapligt ämne som ger möjlighet all forska kringfrågeställningar om makt som konfliktorsak mellan kvinnor och män och om hurvåld mot kvinnor kan relateras lill andra förhållanden i samhället. Professurenbör inte ensidigt koncentreras på empiriska metoder eller fokuseras påförklaringsmodeller som är baserade på enskilda individers eller familjersegenskaper utan bör ges en bredare inriktning. Entredje professur bör avse medicinsk kvinnoforskning. Medicinsk forskning medett kvinnoperspektiv är eftersatt i . Delta förhållande påtalades äveni forskningspoliliska proposition. Det finns en rad områden inom denmedicinska forskningen där kunskap saknas om kvinnors hälsa och sjukdomar ochom sambanden mellan deras hälsa och deras livsvillkor. Del kan t. ex. gällaallmänmedicin och socialmedicin men också gynekologi och psykiatri. UHÄkommer senare att få i uppdrag atl utreda närmare inriktning saml placeringsortför de tre tjänsterna. UHÄ bör därvid samråda med berörda forskningsråd. Idetta sammanhang bör givelvis kvinnoforskningens erfarenheter tas lill vara. Medinrättandet av de tre professurerna får kvinno- och jämställdhetsforskningen enfastare bas inom högskolan. Därmed kan JÄMFO:s uppbyggnadsarbete sägas haslutförts. De medel som under trettonde huvudtitelns reservationsanslagUtredningar m. m. disponeras för JÄMFO:s verksamhet och för forskning ochutveckling inom jämställdhelsområdd börsåledesfr. o. m. /92anvisas under åttonde huvudtitelns anslag till Samhällsvetenskapliga ochMedicinska fakulteterna. En resursförstärkning om 1 milj. kr. bör vidaretillföras dessa anslag /92. Under /91 kommertillgängliga medel under trettonde huvudtiteln atl användas liksom tidigareför alt finansiera JÄMFO:s verksamhet och för stöd till forskningsprojekt påjämställdhetsområdet. Tidigareunder avsnitt 17 anslaget Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål haräven föreslagits en resursförstärkning om . Prop.1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep. för kvinnliga forskare ochkvinnoforskning inklusive för Kvinnovetenskap- Prop. 1989/90:90 lig lidskrift. Förbudgetåren 1991/92 och 1992/93 kommer särskilda medel atl avsäl- Civildep.las lill FRN från trettonde huvudtitelns reservationsanslag Särskilda järn-släddhelsålgärder.Medlen skall användas för ell informationsprogram hos FRN för jämslälldhelsforskningen,med möjlighet all genom rapporter, seminarier m. m. sprida resultat från dennaforskning. Sammantagetinnebär dessa förslag en väsentlig förstärkning för kvinno-och jämslälldhelsforskningen. 1. attriksdagen under reservationsanslaget Utredningar m. m. under trettonde huvudtiteln för /91 anvisar . utöver vad som föreslagils i prop. 1989/90:100 bil. 2. attriksdagen till Konsumentforskning under trettonde huvud titeln för /91 anvisar ell reservationsanslag på . Inommiljödepartementets verksamhetsområde finansieras miljöforskning via ell anslagsom disponeras av . En särskild forskningsnämnd medföreträdare för såväl forskare som avnämare beslutar om anslagets närmareanvändning. Vidare finansierar staten s. k. kollekliv miljöforskningtillsammans med näringslivet. Regeringenföreslår en ökad forskning om miljöteknik samt avfall och återvinning. Dettainnebär nya anslag under såväl miljödepartementels som industridepartementetshuvudtitlar på statsbudgeten. Prop.1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep. Sammanfattande tabell över resurserna (ill anslag under 1989/90-1992/93 Miljöforskning Forskning for ett avfallsssnålt samhälle:Avfallshantering Anvisat 1989/90 104,7' Förslag 1990/91 + 9,0 + 4,0 Beräknat 1992/93 23.1 Miljöforskning via m. m. 23.1.1 Hur forskningen organiseras Anslagetlill miljöforskning som disponeras av forskningsnämnden vid statensnaturvårdsverk används för miljöforskning utanför verket. Forskningen skall geökade kunskaper inom området och en vetenskaplig grund för planering, initiativoch beslut i olika miljöfrågor. Avnämare är i första hand centrala, regionalaoch lokala miljömyndigheter. Forskningen utförs till ca tre fjärdedelar viduniversitet och högskolor och resten vid andra externa organ. Genom atlanslaget för miljövårdsforskning kanaliseras via fårforskningens avnämare möjlighet att påverka forskningens inriktning. Förslag lillforskningsprojekt som kommer in lill forskningsnämnden vid naturvårdsverketgranskas vetenskapligt av en kommitté bestående av forskare och avnämare medsärskild kompetens. Det finns åtta vetenskapliga kommittéer.Bidrag kan erhållas för både tillämpad och grundläggande forskning. När en stor och allvarligmiljöfråga behöver belysas ur olika aspekter bildas för detta ändamål ettprojektområde. Del innebär att all forskning som rör ett visst ämnesområdesamlas under "ell tak". Etl projektområde drivs vanligen i fyra . disponerar för /90 ca 98 milj. kr. för stöd lillmålinriktad forskningsverksamhet inom miljövårdsområdet. Beloppetavser forskningsmedel som anvisas under dels anslaget B 4. Miljövårdsforskning,dels anslaget B 1. För atl möjliggöra en merlångsiktig kompetensuppbyggnad inom miljövårdsområdet bekostarforskningsnämnden närmare tjugo forskartjänster på professors- ellerhögskolelektorsnivå med placering i första hand vid högskolorna. Under delsenaste året har forskningsnämnden börjat förhandla med högskolorna omlångsikliga avtal om forskning inom vissa ämnesområden. Samarbelsformen innebäri stort all gmpper skapas genom att nya tjänster inrättas vid högskolan, enprojektledare och ell antal forskartjänster, inom ell bestämt forskningsfält. Vidare stöds s.k.kollektiv forskning inom miljöområdet. Ansvarig för programmets genomförande ärStiftelsen i enlighet med etlsärskilt ramprogram. Nuvarande ramprogram gäller förtiden den 1 juli 1988-den30juni 1991 och haren budget på ca 88,5 milj. kr. varav staten svarar för ca40,8 milj. kr. och , som ärnäringslivels part, för ca 47,7 milj. kr. 1989/90:90 Avsnitt23 Miljödep. Miljöforskningsanslagdhar funnits sedan slutet av 1960-talel. kan betraktas som enperiod av etablering och kunskapsuppbyggnad. haren fortsatt, vidgad och fördjupad kompetensuppbyggnad skett. Parallelltmed denna utveckling kan andra vikliga utvecklingslinjer urskiljas: Centralamiljöfrågor har lyfts fram genom särskilda riktade satsningar för atl tillgodosemiljöområdets behov av kunskaper. I anslutning härtill har arbetssätt ochorganisation all ge närmare kontakter mellan forskama och olikaavnämare. Dessa insatser har även lett lill en vidgad tvärvetenskapligsamverkan mellan forskare inom olika discipliner och högskoleorter. Kunskapsförsörjningeninom miljöområdet och andra sektorer i samhäkel har stärkts genom en avnämarinriktadrapportering. Samarbelsformernamed högskolan har utvecklats för all säkerställa den kompetens som byggs uppinom miljöforskningens ram. Kvalitetsgranskningenhar stärkts genom internationella vetenskapliga utvärderingar av program ochprojekt. Inom ett flertal områdenhar miljöforskningen på ell myckel påtagligt och tydligt säll kunnat medverkatill all la fram underlag för miljömyndigheternas planering och åtgärder. Tillexempel kan visas på forskningens betydelse för arbetet med de tvåaktionsplanerna mot luftföroreningar och försurning och mol havsföroreningar. Ibåda fallen bygger de uppställda miljömålen i myckel hög grad på resultat frånmiljöforskningen, vilket visar all forskningen har haft en inriktning som ärväl anpassad till problemens art och myndigheternas arbete. I de två senasteforskningspropositionerna har ell antal områden särskilt prioriterats. Dessa äri huvudsak hälsofrågor, försurningsproblem, klimat-effekter,samhällsvetenskapliga frågor, miljöövervakning, övergödningen av sjöar, hav m. m.,saml förorening av haven. I stort har propositionernas prioriteringar följts.I vissa fall har insatserna, av framför allt ekonomiska Prop. 1989/90:90 skäl, inte fått önskad omfattning. Detta gäller i första hand forskning om Avsnitt 23 klimateffekter oeh miljöövervakning. 23.1.3Områden som bör prioriteras 1avsnitt 7 har regeringens uppfattning om inriktningen och omfattningen avmiljöforskningen i stort närmare redovisats. följande redovisar regeringen den forskning som bör prioriteras denkommande treårsperioden inom ramen för naturvårdsverkels anslag förmiljöforskning. Delär viktigt att miljöforskningen har förmåga alt upptäcka och fånga upp nyaproblem och alt den har god framförhållning i kompetensuppbyggnaden. Den måstesamtidigt ha beredskap all ta upp och anpassa sig till förändradeproblembilder. De vetenskapliga kommittéernas uppgift är bl.a. all fånga uppeller fömtse nya problem. Regeringenanser all de vetenskapliga kommittéernas sökande verksamhet är angelägen ochalt deras budget därför bör stärkas. Särskild vikt bör läggas på forskning omsamhällsvetenskapliga miljöfrågor, hälsa, den miljön och landmiljön. Behovetav kraftigt ökade insatser inom den forskningen har redovisats iföregående års budgetproposition och i propositionen (prop. 1988/89:10) omsärskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd. Den satsning som nuföreslås om storskaliga processer och effekter i de öppna havsområdena iÖstersjön och överensstämmer med de riktlinjer som lagts fast itidigare propositioner. Denna forskning bör nu få förstärkning. Omfattningen avforskningen måste bedömas tillsammans med den satsning som regeringen nuföreslår på centra samt tillgången lill forskningsfartyg. Denna frågahar behandlats i avsnitt 17. Detär angelägel att miljöproblem inom del s. k. ekoloxikologiska området kanupptäckas . Fortsatt forskning om stabila organiska ämneni miljön är därför betydelsefull. Medhänsyn till den omfattande oro som finns om luftföroreningars påverkan påjordens klimat bör ökade resurser användas för forskning om effekter avförändrat klimat och strålning. Sådan forskning bör i första hand inriktas påeffekter på olika biologiska system till följd av klimatförändringar. Eftersomdetta är ett globalt problem är det särskilt viktigt med intemationellsamordning av forskningen. Etlexempel på ell område som inte är direkt miljöspecifikt är biotekniken ochgentekniken som har utvecklats snabbt. Resurser bör avsättasför forskning, i första hand sådan som syftar till att utveckla metoder förriskvärdering. Medhänsyn till jord- och skogsbrukets stora påverkan på landskapet, naturtyper ocharter är det viktigt med forskning som rör miljöeffekterna av dessaverksamheter. Undersenare år har det framkommit att våtmarker kan minska jordbru- kelskvävebelastning på vallendrag och hav genom att fungera som"kvävefälla". För att få ett bättre kunskapsunderlag bör resurseravsättas för ändamålet. Försurningenav yl- och grundvatten leder till en ökad utlösning av metaller, vilket kanpåverka dricksvaltenkvalitén och därigenom människors hälsa. Delta blir enallt viktigare fråga allteftersom försurningen fortgår och forskningsinsatserär därför angelägna. Omfattande forskning harbedrivits öm föroreningars påverkan på miljön och människors hälsa. Denforskningen bör nu utvärderas för all ge underlag till det fortsattaforskningsbehovet inom området. Forskningsnämndenhar avsatt särskilda medel för den långsiktigakompetensuppbyggnaden genom inrättande av forskartjänster i form av professurereller högskolelektorat. finns beslut om 18 tjänster. Regeringenanser all även forsättningsvis bör avsälla medel för dettaändamål. Regeringenvill betona vikten av all del internationella forskningssamarbete somnaturvårdsverket stödjer kan fortsätta. Regeringen vill i sammanhanget erinraom all medel anvisats (prop. 1988/89:150, bil. 13) för deltagande i EG:sgällande miljöprogram STEP (Science and Technology for Environmental Protection). MiljöforskningsprogrammdEPOCH (European Programme for Clima-tology and Natural Hazards) avser forskninginom främst del klimatologiska området och är av intresse för miljö- och energipolitiken.Som redovisats i avsnitt 17 (anslaget E 19) avser regeringen uppdra åt NFR atti samråd med redovisa fömtsättningarna för ett svenskt deltagandei EPOCH. Prop.1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep. 1989/90:100(bil. 16) har regeringen föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /91 beräkna ett reservationsanslag på104734000 kr. Vi lar nu upp denna fråga och en ytterligareanslagsfråga. 1988/89Utgift 96446 817' 1989/90Anslag 104734000' 1990/91 Förslag 112 351000 ' Anslaget Miljövårdsforskning. harde finansiella resurserna för forskningsnämnds vetenskapligakommittéer krympts på bekostnad av satsningar på nya projektområden ochutbyggnad av systemet med extra forskartjänster.Kommittéernas anslag bör därför enligt verkels uppfattning räknas upp generellt.Därutöver bör, inom ramen för kommittéernas arbete, riktade satsningar göraspå områden som rör samhällsvetenskaplig miljöforskning, hälsa, den marinamiljön och landmiljön. föreslåratt följande nya projektområden sätts i gång under /91 våtmarkersom "kvävefälla" syslemför alt beskriva och bedöma miljöfarligheten av utsläpp i luften Vidare föreslår verket kraftigtökade resurser till forskningen om storskaliga processer och miljöeffekter ide öppna havsområdena i och . Sverigebör enligt verket delta i EG:s EPOCH-program. Prop.1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep. Ettkarakteristiskt drag i miljöutvecklingen är atl miljöproblemen tenderar att bliallt mer komplexa och storskaliga. Del är i denna situation viktigt attmiljöforskningen har förmåga att upptäcka och fånga upp nya problem och att denhar god framförhållning i kompetensuppbyggnaden. Del är därför angelägel medsärskilda satsningar på framförhållande forskning. Detta bör ske genom all devetenskapliga kommittéernas budget stärks. Samtliga nya projektområden somnaturvårdsverket föreslår har hög prioritet. Det är särskilt angeläget altprojektområdena om klimatförändringar och deras effekter samt miljövärdering avden moderna biotekniken sätts igång . Resursförstärkningenav den forskningen måste fortsätta. Projektområdena som avser forskningsom är inriktad på problem i de öppna havsområdena, dvs. , bör ges ökade resurser. kommer från ochmed /91 att betala full avgift till bör kunna frigöra medel för detta inom det föreslagna resurslillskoltet. Medel för stöd tillkollekliv forskning inom miljöområdet bör även fortsättningsvis ställas tillförfogande från detta anslag. Enligt nu löpande avtal mellan staten skall för /91staten skjuta lill . Verksamhetenskall bedrivas i enlighet med ett lill avtalet fogat ramprogram. Ansvaret förprogrammets genomförande avses liksom vila på Stiftelsen och Luftvårdsforskning. Anslaget tillmiljövårdsforskning bör nu få benämningen Miljöforskning. Denmedelsreservation som kan finnas kvar på anslaget miljövårdsforskning vidutgången av innevarande budgetår bör få användas under den nyaanslagsbenämningen. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med sammanlagt112 . 1. altriksdagen till Miljöforskning för /91 an visar ett reservationsanslag på 112351 OOOkr., 2. attriksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts. 1989/90:90 Avsnitt23 Miljödep. Forskningfbrettavfallssnåltsamhälle:Avfallshantering /91 anslag (förslag) 4000000 Miljöanpassadproduktutveckling och bahandling och hantering av avfall är en växande uppgiftinom dt modernt industrisamhälle. Syftet med FoU-verksamheten inom miljö- ochavfallsområdet är dels att identifiera de risker som en olämplig ochofullständig avfallshantering innebär för en god miljö, dels precisera de kravsom behöver ställas på produktutveckling, bmkare, konsumenter ochavfallshantering för atl minska avfallets mängd och farlighet. FoU-versamhetenbör vidare syfta lill att utveckla leknik och styrmedel för all drivautvecklingen mol sådana behandlingsmetoder som lämpar sig från såväl miljö- somresurshushåkningssynpunkl. Gränserna mellan olikaforskningsområden, som har betydelse för avfallsproblematiken, är svåra all dra.Det är viktigt all man inte begränsar begreppet avfaUsrelaterad forskning enda snäv, teknikorienlerad disciplin, utan i stället utvecklar dttvärvetenskapligt helhetsperspektiv. I den framtida FoU-versamhetenmåste de miljöpolitiska målen sättas främst. För alt kunna specificeramiljömålet måste effektforskning bedrivas. För atl sedan kunna inriktaverksamheterna mot atl inte överskrida de gränser som sätts upp utifrånpreciserade miljömål måste FoU-versamheten innefatta utvecklingen av teknikeroch syslem för all såväl eliminera och hålla inne föroreningar som all minskaavfallsmängderna. Inomfrämst följande områden behövs FoU-insatser: planeringför ett avfallssnåll samälle leknikoch syslem för källsortering och insamling av avfall och restprodukter särskildahanterings- och behandlingssystem för miljöfarligt avfall och riskavfall Föratt styra FoU-verksamheten i den riktning som miljömålen anger, är det viktigtall utveckla dt samspel mellan de olika områdena. 1rapporten bättre miljö gmpperas FoU-områdena på följande säll: FoUför problembeskrivning och riskvärdering (effektforskning) FoUför att förebygga och lösa miljöproblemen (åtgärdsforskning, leknik- och systemutveckling) 3.FoU för all utveckla hjälpmedel för effektivare miljövård och bättrenaturresurshushållning (forskning om styrmedel och övervakning) har ellhuvudansvar för områdena 1 och 3 medan STU har ell motsvarande huvudansvar för ålgärdsforskningenoch teknikutvecklingen för bl. a. industriproduktion och vatten- ochavloppsteknik. Därjämte har byggforskningsrådet ett ansvar för FoU omplanering för dt avfallssnåll samhälle på lokal nivå. Del finns ett behovav en övergripande, tvärgående funktion för samordning mellan effektforskning, ålgärdsforskningsamt teknik- och syslemforskning. AvfaUsrelaterad forskningoch delar av den miljötekniska forskningen har många gemensamma nämnare. Därförskulle verksamhet av detta slag vinna på samordning av myndighetsresurser,som rollema för de involverade myndigheterna klart bör särskiljas. Regeringenanser därför som redan nämnts i avsnitt 21.1.6 (under anslaget F 21) all dtprogramråd bör inrättas.