prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 den målstyrda skolanmåste därför skolforskningens resultat nå beslutsfattare på såväl centralpolitisk och administrativ som regional och lokal nivå men också ochframförallt lärare och övrig skolpersonal. Etl syfte med skolforsk-ningen ärdärför bl. a. att så långt möjligt utveckla erkända metoder för att följa,beskriva och analysera skolans och vuxenutbildningens verksamhet såväl i ellnationellt som i ett internationellt perspektiv. () haransvarel för seklorsforskningen inom skolområdet. B 7.Forskning inom skolväsendet Regeringenhar i årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 118) föreslagit attriksdagen anvisar ell reservationsanslag på . till detta ändamål.Vid sin anmälan till budgetpropositionen anförde föredraganden all ytterligareanslagsbehov kunde bli aktuella i samband med forskningspropositionen.Regeringen återkommer till detta. Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. Medstöd av uppdraget atl redovisa underlag inför den kommande forskningspropositionenföreslår SÖ all medlen för forskning utöver reguljär pris- och löneomräkning (+ .) ökas (+1 346000 kr.) SÖ har i sinanslagsframställning för /91 redovisat etl antalkunskapsområden. Utgångspunkten för forskning inom dessa är å ena sidan delökade lokala ansvarel för skolans utveckling, å den andra del komparativaperspektivet - nationellt och intemationellt. SÖredovisar dessa kunskapsområden sålunda: Enbättre inlemationdll jämförande belysning. Delfinns och kommer att finnas behov av kunskap om hur del svenskautbildningsväsendet fungerar och utvecklas jämfört med motsvarande syslem iandra länder. Intemationella, komparativa studier av skola och vuxenutbildning,såväl empiriska som analytiska, behövs. Enbättre regionalt präglad analys. Det blir allt viktigareatt framhålla och allt viktigare atl bevaka hur likvärdighelsmålel i densvenska utbildningspolitiken upprätthålls. Hur utvecklas utbud, innehåll ochresultat i ell regionall perspektiv? Enfördjupad analys av skolans roll i den sociala skiktningen. Den svenska ungdomsskolanlar emot praktiskt tagel alla individer och svensk vuxenutbildning engagerar del av befolkningen. Ungdomsskolan och vuxenutbildningen ger därmedfömtsättningar för alt en för alla gemensam käma av medborgarkunskap ochmedborgaml-bildning skall kunna motverka de socialt och ekonomiskt betingadeskiktningar som finns i samhället i övrigl. Hur påverkas segregation och socialskiktning i ett decentraliserat och målslyrt utbildningsväsende? Ensamlad bild av skolans innehåll. Innehållet i skolansundervisning bestäms av synen på kunskap, på ämnen och på ämnesområden. Enmångfasetterad och föränderlig värld måste begripliggöras för elevema så att defår sammanhang och helhet i sitt lärande. Kunskap om hur variationer iämnesinnehåll och kunskap om hur olika ämnen och ämnesområden kan fungera isamspel eller fås alt fungera i samspel hör lill de viktigaste kunskapsområdenainom det vida faltet "skolans inre liv". Fördjupade kunskaper omskolans ekonomi och resursanvändning. Utbildning är en bärande del i del modema samhällets infrastmktur. Forskningsbasen, som inte utvecklats i proportion till områdets vikt, måste stärkas. Enbättre uppföljning av olika ddgmppers resultat och utvecklingsmöj ligheter. Till del inre livet hörocksä vetskap om hur olika gmpper kan göra sig gällande: hur gestaltar sigskola och undervisning för pojkar och flickor, för invandrare och svenskföddaelever, för elever med olika slag av fysiska och psykiska handikapp? - Enbättre överblick av de anställdas villkor och miljö. Skolans personal skall idet decentraliserade och målstyrda syslmel klara av atl såväl tolka innebördenav målformuleringama som ansvara för att arbetet bedrivs i målens riktning. Huranvänder utbildningssystemet detta sill mänskliga kapital och vilken hjälp gesatt utveckla olika personalkategoriers arbetsförhållanden och professionalism? - En bättre kunskap omutbildningsväsendets egen utvecklingsstrategi. Vilka konsekvenser får synen på skola och vuxenutbildning som en lärande organisation för denna organisations möjligheter att utveckla de arbetsmetoder den behöver? 1989/90:90Avsnitt 17 Utbildningsdep. Pris-och löneomräkning har beräknats med . Regeringenanser alt de kunskapsområden som SÖ redovisat kan bilda utgångspunkter förforskningen inom skolväsendel. Regeringen anser del dock angelägel all nustarkt markera den betydelse som läramtbildningen inom högskolan ochseklorsforskningen sammantagna har för skolans verksamhet och utveckling.Skälet är den decentralisering som präglar det svenska skolsystemet och dessutveckling mol all bli en alltmer målslyrd verksamhet. Bakom dessa strävandenfinns två huvudmotiv. är all öka detdemokratiska inflytandet över skolan, genom att möjliggöra etl ökat lokallinflytande. Del andra motivet är atl närma beslutsnivå och verkslällighelsnivå.För all detta skall kunna ske är del nödvändigt all ansvarsgränsema tydligtanges mellan politisk styming och professionell ledning och genomförande.Lärare och skolledare får ett vidgat ansvar för den pedagogiska verksamheten,som också del lokala ansvaret för skolorganisation och villkoren förverksamheten vidgas. Propositionen (1988/89:4, UbU7, rskr. 95) om skolansutveckling och styming innebar ell första steg i en precisering av principemaför en fortsall decentralisering, genom minskad regdslyming och ökad målstyrning.I propositionen om kommunall huvudmannaskap (prop. 1989/90:41) föreslogs, ochaccepterades av , ell samlat kommunaU driftansvar för skolan. En ökad målstyming innebärinte bara ell tydliggörande av de nationella målen för skolväsendet, utan ocksåatt ell större ansvar för målens konkretisering och genomförande åläggs lärareoch skolledare. I diskussionema om ett renodlat kommunall huvudmannaskaputtrycktes oro för all lärar- nasprofessionella frihet skulle begränsas. Del är viktigt att så inte sker ochregeringen avser all senare återkomma lill med förslag om hurmålstyrningen skall kunna utvecklas med hänsyn till läramas pedagogiska,professionella frihet och ansvar. Det är därför angeläget att nu skapa kunskapom hur förändringar av skolans styming påverkar skolarbetets villkor. Med en ökaddecentralisering av skolan är det nödvändigt att lärares och läramtbildaresbehov av forskning som kan stödja deras yrkesfunktioner tillgodoses.Läramtbildning och lärarfortbildning får vid en ökad målstyming enviktigare roll än som instmment för skolans utveckling. Behovet av atl relaterafrågeställningar för forskningen lill skolans vardag blir allt tydligare. Delär naturligt i den utveckling, vi här redovisat, atl stimulera forskare ochlärare vid högskolor med läramtbildning all i större utsträckning än förnärvarande delta i läroplansarbete och utvärdering. Om sektorsmedel knytsdirekt lill ett sådant utvecklingsarbete skulle miljöer kunna skapas, därkunskapsutveckling, utbildning och fortbildning mer än hillills kunde kopplassamman. Den fortsalladecentraliseringen kräver ökad kunskap om hur förändringen av skolans stymingpåverkar skolarbetets villkor. Inom ramen för de kunskapsområden SÖ föreslagitfordras därför ökade satsningar på forskning om läroplansteori,läroplansulveckling, styming och ledning, ulbildningssociologi och frågor kringutbildning-arbetsmarknad. Decentraliseringen kräver vidare ökad kunskap avdirekt relevans för lokal skolplanering, dvs. forskning om delsutbildningsplanering på lokal nivå, utbildningsekonomi och utvärdering, delskunskap av betydelse för lärares professionella arbete; ämnesdidaktik,ungdomssociologi och ungdomskulturer. Mol denna bakgmnd föreslår regeringenall extra medel nu lillskjuls för alt bygga upp kompetens,miljöer och nätverk inom dessa områden. Slödel bör framför alltavse finansiering av forskning motsvarande hda tjänster och erforderligaforskningsresurser i anslutning till dessa. Regeringen har beräknat enutökning av forskningsresursema under detta anslag med 3 milj. kr. attfördelas av SÖ lill högskoleenheter med läramtbildning för del angivnaändamålet. Dessa medel bör kunna utökas genom omprioritering inom anslaget.Regeringen räknar vidare med alt redan pågående forskningsinsatser i anslutninglill läramtbildning och läraryrke även fortsättningsvis ges finansiellt stöd. Mot bakgmnd av atl denutveckling av skolan, som här har beskrivits, leder till nya behov avkompetensuppbyggnad avser regeringen vidare all ta initiativ till engranskning av den samlade skolforskningen. Avsikten är bl.a. atl få enöverblick över vilken kompetens och vilka forskningsmiljöer som finns medhänsyn lill de behov av kunskap som den pågående utvecklingen av skolan kräver.Efler all en sådan granskning har skett bör en samlad bedömning kunna göras avden fortsalla skolforskningens inriktning och omfattning. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Ärendet till Prop. allriksdagen under reservationsanslaget Forskning inom skolvä- UlDiianingsoep. sendetför /91 anvisar . harföreslagils i prop. 1989/90:100 bil. 17.5 Forskning om högskolan Grundläggande högskoleutbildning m. m. Underanslaget D 1. Universitets- och högskoleämbetet, anslagsposten 6. Forskning omhögskolan anvisas medel för sådant utvecklings- och forskningsarbete. Eflerföreslagen pris- och löneomräkning i budgetpropositionen uppgår denna postlill . UHÄhar organiserat arbetet inom två program: Forskning om högskolan ochUppföljning och policysludier. De har givils olika karaktär för all kompletteravarandra. Programmet Uppföljning och policysludier behandlar aktuella ochfömlsedda problem och styrs direkt från UHÄ medan Forskning om högskolan odelatkan ägnas åt långsiktig, riktad gmndforskning inom området. Härigenom skapasell balanserat FoU-program för högskolan. Medlenför programmet Forskning om högskolan fördelas av ett av universitetskanslernutsett men i praktiken oberoende råd av forskare och praktiker inom högskolan.Uppföljning och policysludier är däremot direkt myndighdsslyrt. Regeringoch riksdag har behandlat formema för högskolepoliliken (prop.1988/89:65, UbU 9, rskr. I linje härmed har regeringen tidigare i dennaproposition redogjort för de principer som skall vara vägledande förplaneringen av högskolans gmndläggande utbildning, forskarutbildning ochforskning. Dessa principer ställer ökade krav på forsknings-ochutvecklingsarbetet för högskolans egna behov. Trotssin relativt begränsade omfattning har forskningsprogrammet omhögskolan verksamt bidragit lill all fördjupa kunskapen om högre utbildning ochforskning och dessutom gjort den svenska forskningen om högskolefrågorintemationellt erkänd. Den forskning som bedrivs har resulterat i en reguljärvetenskaplig publicering. En mindre men ökande del av uppsalsema har tryckts ipopulärvetenskapliga böcker och tidskrifter. Denna publiceringsform, genomvilken forskama bidrar med kritiska synpunkter i den pågående forsknings- ochhögskolepoliliska debatten, är ett mycket viktigt resultat avforskningsprogrammets arbete. Ävenprogrammet Uppföljning och policysludier kan bedömas vara av god kvalitet och verksamt bidra till utvecklingen av högskolan. ningsprogrammdsresultat publiceras i en egen rapport- och skriftserie. 1989/90:90För detta program, som styrs och planeras utifrån specificerade myndig- Avsnitt 17 hetsbehov, bör naturiigtvis de principer för högskolans verksamhetsom Utbildningsdep. redovisats tidigare vara vägledande. Envälinformerad, konstruktiv och livlig debatt om högskole- och forskningsfrågorär beroende av ett aktivt engagemang från såväl lärare och forskare somregering och riksdag och den intresserade allmänheten. Etl sådant engagemangmåste, särskilt hos högskoleenhetemas egen personal, bygga på en fördjupadinsikt om både fömtsättningama för och konsekvenserna av deras egenverksamhet. UHÄ:s forskningsprogram kan bidra därtill bl. a. genom alt föra inde intemationellt ledande idéerna om högre utbildning och forskning i densvenska offentliga debatten. Det är angeläget atl den kompelens som byggts uppinom programmen kan bevaras och även förstärkas. Anslagetbör tillföras ytteriigare 1 milj. kr. från och med /92 för allde båda programmen än bättre skall kunna medverka till alt de avsedda formernaför högskolepolitiken förverkligas och för all det skall vara möjligt alt uppnåen ännu bättre spridning av resultaten inom högskolan. altriksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkning för /92som angetts. 18.1 Forskning för de areella näringama Iföljande tabell sammanfallas de huvudsakliga resursförstärkningarna lill FoU påde areella näringamas område som föreslås i denna proposition. Till deredovisade summorna kommer för /91 dels kompensation för pris-och löneförändringar, dels omfördelningar och insatser för annal än FoU.Beloppen kommer för de kommande budgetåren all omräknas för pris- ochlöneförändringar. De belopp som redovisas i tabellen för budgetåren 1991/92 och1992/93 kommer inte all omräknas del år de läggs ut. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. Anvisat 1989/90 Förslag 1990/91 Beräknat 1991/92 Beräknat 1992/93 SLU (inkl. forskarutbildning, utrustning och lokalkostnader) '769,5 128,2 + 15,4 + 7,0 + 7,0 + 5,0 ' Inkl. anslag tillutbildning. 18.1.1Forskningens omfattning och organisation Tillde areella näringarna bmkar man räkna jordbmket och trädgårdsnäringen(egentligen livsmedelsproduktionen), skogsbmket, fisket, rennäringen ochjakten. Samtliga dessa ingår i jordbmksdepartementets ansvarsområde. Jordbmkoch skogsbmk bedrivs på av landareal. Renskölsdområdet kanomfatta mer än hälften av landarealen. Jakt och fiske engagerar många människoröver hela landet. Yrkesfisket är, jämfört med våra grannländers, av mindreomfattning men har stor betydelse för sysselsättning och försörjning i kust-och skärgårdsområden. De areella näringarna har stor betydelse för en levandelandsbygd och stora delar av befolkningen berörs av vad som sker inom dem. Behovet av utveckling ochrationalisering har inte varit mindre i de areella näringama än inomandra sektorer i vårt samhälle. De har emellertidmiljöfrågoma fått en allt mer framträ dande plats i näringama. Dettaåterspeglas också i forskningen. Den statligafinansieringen av forskning för de areella näringarna sker till största delenöver anslag under jordbmksdepartementets huvudtitel. Del gäller allt frångmndläggande och tillämpad forskning lill försök och utvecklingsverksamhet. Ellutmärkande drag är emellertid all en stor del av FoU på dessa områden ärextemfinansierad. Ävenom forskningen sålunda är seklorsorienterad har den en gmndläggande karaktär.Det gäller inte minst FoU inom mikrobiologi, genetik, kemi, växtbiologi ochmiljöforskning i vid mening som alUså kan betecknas som ren gmndforskning. Dengrundläggande forskningen bedrivs till största delen vid Sverigeslantbmksuniversitet (SLU) med dess tre fakulteter för lantbmk, skogsbruk Men även övriga universitet och högskolor medverkar i vissutsträckning separat eller i centmmbildningar med SLU. Tillämpad forskning,försök och utvecklingsverksamhet bedrivs i huvudsak vid SLU och någraforskningsinstitut. SLUhade /89 en total budget som omfattade ca 1 290milj. Häravsvarade staten genom direkta anslag lill SLU för ca 742milj. kr., varav3l4milj. Därtill kom statliga medel för FoU via forskningsråd ochmyndigheter om ca 223 milj. kr. SLUär den största mottagaren av anslag från skogs- och jordbmkets forskningsråd(). har ansvar för finansiering av gmndforskning för de areellanäringama. Därtill administrerar rådet ell antal kollekliva forskningsprogramoch s. k. ddkollekliv. : s anslag till gmndforskning uppgår innevarandebudgetår till ca 86 milj. kr. Härtill kommer medel för tre flerårigatvärvetenskapliga forskningsprogram. Etl program avser utveckling av alternativaproduktionsformer i jordbmket och trädgårdsnäringen. Det omfattar 17 milj. kr.om året. Till detta är kopplat ell program för livsmedelsforskning omfattandeca 8 milj. kr. Etl likaså tvärvetenskapligt skogsforskningsprogrammed stark miljöanknytning omfattar 29 milj. kr., varav 8 milj. kr.disponeras av naturvetenskapliga forskningsrådet. Tillsammans medfiskeristyrdsen administrerar ett sammanhållet program för FoU på fiskelsområde. huvudsakliga ansvar är därvid gmndforskning och tillämpadforskning. Dekollekliva programmen för vilka staten och näringslivet i allmänhet svarar förhälften vardera avser växtförädling med totalt 36 milj. kr. ,jordbmksleknik med 6,2 milj. kr., skogsträdsförädling med 15 milj. kr. ochskogsleknik med 28 milj. kr. Enligtsärskilt avtal mellan och Stiftelsen lantbmksforsk-ning (SLF)finansieras FoU som kan bidra lill alternativt utnyttjande av jordbruksmarkensamt ahernativodling. har för ändamålet ett årligt anslag om 2 milj. kr.och har dessutom erhållit ett engångsanslag om 53,3 milj. kr. SLF skall iprincip ställa motsvarande summa till förfogande. En stor del av dessa medelhar ställts lill förfogande inom ramen för jordbruksregleringen. Ävenlantbmksstyrelsen och centrala försöksdjursnämnden disponerar medel för FoUinom jordbmksseklorn. I anslutning härtill finns ell avtal medläkemedelsindustrin om kollektiv finansiering av forskning kring försöksdjur.Statens livsmedelsverk disponerar medel för viss livsmedelsforskning. Avgifterinom jordbmksprisregleringen om närmare 26 milj. kr. som las ulpå handelsgödsel och bekämpningsmedel återförs lill forskning m. m. inomträdgårdsnäringen och den s. k. grönytesektorn. Skogsstyrelsendisponerar innevarande budgetår 12,9 milj. kr. av skogsvårdsavgifterna för FoUpå skogsbmkets område. Härav skall 10,9 milj. kr. användas för tillämpadskogsproduklionsforskning som komplettering till den gmndläggande forskning somSJFR stödjer. har en särskild forskningsnämnd som fördelarmedlen. Avgifter som belastar skogsgödsel inom ramen förjordbmksprisregleringen återförs kollektivt till skogsbmket via Skogsbmketsforskningsfond. tillfördes fonden /89. Sammanlagtbeviljades del året bi- 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. dragmed ca 30milj. Medlen används för atl finansiera FoU på skogsbmketsområde. Särskildaålgärder har vidtagits för all samordna administrationen avforskningsfinansieringen på jordbmks- och skogsområdena genom personsamband ide beredande organen eller genom formaliserat samrådsförfarande. Somnämnts i del föregående disponerar fiskeristyrdsen medel för FoU på fisketsområde. Det rör sig dels om anslag över statsbudgeten om 6,4 milj. kr., delsavgifter som utdömts i vattenmål. En del av dessa medel skall fördelas i samrådmed för gmndläggande forskning. Naturvårdsverketfinansierar en omfattande miljöforskning som har anknytning till de areellanäringama. Denna forskning utförs lill inte obetydlig del vid SLU. Även statensenergiverk finansierar forskning vid SLU. Naturvårdsverketadministrerar ell särskilt samlat villforskningspro-gram på uppdrag avregeringen. Programmet finansieras med medel från jaktvårdsfonden ochvillskaderegleringsfonden och omfattar innevarande budgetår ca 11 milj. kr.inkl. medel som anvisas direkt lill . BådeSLU och är engagerade i intemationdlt forskningssamarbete. SLU har en medstöd av biståndsanslag omfattande verksamhet med forskning och utbildning.Kungl. skogs- och lanlbmksakademien administrerar för jordbmksdepartementetsräkning forskningssamarbete med östeuropeiska länder. 1989/90:90Avsnitt 18 Jordbruksdep. BådeSLU och har med utgångspunkt i hittillsvarande verksamhet redovisat planeroch prioriteringar för den framlida forskningen. I stora drag gör de sammabedömningar om forskningsbehovet. SLU redovisar enframtidsplan för perioden /91 1992/93. Den ansluter till tidigareIreårsplaner. De förändringar inom SLU som har präglat 1980-lalels utvecklingär bl.a. följande. Stora insatser har gjortsför gmndläggande biologisk forskning, inte minsl inom biotekniken. Förnärvarande pågår den nybyggnad för mikrobiologisk forskning vid SLU som medelanvisades för i anslutning till den förra forskningspropositionen. Projektethar med ytterligare insatser från staten, näringslivet och fonder fördubblats.Därmed kommer dt växlgene-liskt centmm all bildas vid SLU i . Andraväsentliga nya insatsområden rör miljöforskning, djurhälsa, livsmedel samtforskning för privat-skogsbmkel. Betydande insatser har gjorts fördoklorandulbildning och forskarrekrytering i övrigl. Ett ökandetvärvetenskapligt samarbete har också präglat 1980-lalel. Del har bl. a. kommitlill uttryck i centmmbildningar tillsammans med andra universitet. Som exempelkan nämnas livsmeddscentmm i samarbete med i ochstatens livsmedelsverk, i samarbete meduniversitetet i och samt vattencentmm isamarbete med universile- tet i ,livsmedelsverket, och geologiska undersökning.Ytterligare ett exempel är centmm för miljövelenskaplig forskning i därsamverkan sker mellan SLU, i och försvaretsforskningsanstalt. Centmmbildningar inom SLU finns också. 1 sin framtidsplaneringprioriterar SLU gmndläggande disciplinär kunskapsuppbyggnad ochmetodutveckling, forskarrekrytering och forskamtbildning, konsekvensforskningi fråga om miljöförstöring, fortsall fördjupning av de för SLU specifikaforskningsområdena samt vidgad samverkan med andra universitet, de areellanäringamas företrädare och industrin. En utveckling av det intemationellasamarbetet betonas. Bland forskningsområdensom bedöms behöva nya eller kompletterande resurser anger SLU utveckling avbiosensorer, bioteknik, bioenergi och fylokemi. Andra områden är forskning omförsöksdjur och djurhållning, populalionsekologi och forskning kring hotadeväxt- och djurarter. En ökad betoning av miljördaterad forskning görs ocksåliksom av konsekvensbedömningar av ny leknik. Även i de särskildafakultdsprogram som har utarbetats betonas miljöfrågomas betydelse. För del framstårsom viktigaste områden för ökade insatser miljördaterad skogs- ochjordbmksforskning, djurmiljöforskning med särskild inriktning motslressproblem, ekonomisk forskning, livsmedelsforskning, bioteknik,intemationellt samarbete, informaiion om forskningsresultat saml insatser iform av dyrbar utmstning. 1989/90:90 Avsnitt18 Jordbruksdep. Regeringenvill särskilt framhålla följande. De handlingslinjer sompräglar SLU: s och : s program för framtiden speglar väl utvecklingen.Framför allt framstår en ökad betoning av den miljörelaterade forskningen somnödvändig. Omsorgen om miljön i dess vidaste mening måste genomsyra forskningenför de areella näringarna. Detta gäller sålunda såväl naturmiljön somdjurmiljön och arbetsmiljön. Konsekvensbedömningar bör i fortsättningen ingåsom ett naturligt led i varje forskningsprojekt och program. Vi återkommer tillmiljöforskningen i nästa avsnitt. Kvalitetsaspektenär ett annat väsentligt inslag i den framlida forskningen för de areellanäringama. En god livsmeddskvalitel framstår som allt viktigare för vår hälsa.Livsmeddskvalitel ger en möjlighet atl konkurrera i den intemationella handeln.Trots miljöproblemen har vi, jämfört med många andra länder, godafömtsättningar alt producera högklassiga livsmedel. Del beror bl. a. på deaktiva insatser som har gjorts för forskning kring dessa frågor. Ensärskild sektor utgör här allemalivodling-en för vilken regeringen har ställtsärskilda medel lill förfogande. Fortsalla FoU-insatser på detta område ärvikliga. Del gäller även insatser för en bättre djurmiljö ianimalieproduklionen som också ger en förbättrad livsmedelskvalitet. Desenaste årens omfattande insatser på gmndläggande cellbiologi, molekylärbiologioch bioteknik måste fortsätta och fördjupas. har framstående forskarepå dessa områden och ytterligare insatser bör kunna medverkalill nya kunskaper som är väsentliga för en balanserad utveckling inom bl. a.de areella näringama. Inomskogsvårdsområdet är behovet stort av gmndläggande kunskaper för all utformaskogsskölsdn med hänsyn lagen lill de särskilda fömtsättningar som råder ifråga om skilda marker och i skilda klimat. I etl sådant slåndortsanpassatskogsbmk kan skogsproduktionen optimeras som ekosystemen inte skadas. Ellsärskilt område som bör lyftas fram i forskningen för de areella näringama ärdel ekonomiska området. En minskad reglering från statens sida ger nyafömtsättningar för vårt jordbmk.