prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessa medel används främst för att söka stimulera forskningav särskild relevans för , bl.a. öststalsforskning. Deutnyttjas även för all mera långsiktigt bygga upp en allmän kompetens bl. a.genom att möjliggöra igångsättande avprojekt tidigare an planerat i avvaktan på fortsatt finansiering viatraditionella anslagskanaler. Långsiktigsäkerhetspolitisk forskning stöds genom anslagen Bidrag till () och UtrikespolitiskaInstitutet. Från anslagetForskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedmstning bekostas den delav försvarets forskningsanstalts (FOA:s) forskning, utredningsarbete ochexpertstöd som har betydelse för verksamhet pånedmslningsområdet. 1 proposition omtilläggsbudget lill statsbudgeten för /90 föreslog regeringen(prop. 1989/90:25 bil. 2) ett engångsbelopp - via anslaget Forskningsverksamhetför rustningsbegränsning och nedrustning för FOA:s forskning avseende eninternationell datacentral (IDC) för övervakning av ell provstoppsavtal.Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag (UU13, rskr. Vidarelämnas stöd lill forskning om polarfrågor och inom folkrätt från anslagetUtredningar m. m. Även från anslaget Övriga internationella organisationer m.m. lämnas bidrag tik folkrättslig forskning såsom till RaoulWallenberg-inslilulel i saml lill intemationella organisationer sombedriver forskning. /91 kommer en särskild tjänst för historisk forskning allinrättas i . Dokumenten i kommer att bli ensjälvklar utgångspunki för denna forskning. Forskningen ifråga utgör ett stödtill gmndläggande forskning inom historia, statsvetenskap och andrasamhällsvetenskapliga ämnen, som den tillför utrikesdepartementetkompelens som kan vara av relevans i den operativa verksamheten. båda senaste forskningsproposilionema har öslslalsforskningens betydelsesärskilt betonats. har lämnat etl icke obetydligt stödlill forskning med denna inriktning. Bl.a. har finansiella bidrag lämnats vid i ochöstslatsprojekl vid Utrikespolitiska Inslilulel (Ul). Del kan dessutomnoteras, alt inom del ekonomiska området Öst Ekonomiska Byrån ombildalstill Stiftelsen och att en knylning därvid skett lillHandelshögskolan i . Ellstudiearbete har genomförts för all undersöka om vetenskaplig forskning omnedmstning och mstningsbegränsning kan ges en ny dimension genom alt ettcentmm för teknisk nedmstningsforskning inrättas vid i bereds inom . 1989/90:90 Avsnitt12 Utrikesdep. 12.1.2Inventering av forskningen - resultat och bedömning Utrikesutskottetuttalade i sitt betänkande 1986/87 UU16 (s. 5) att regeringen bl.a. borde göraen inventering av den för svensk utrikes- och säkerhetspolitik relevantaforskning som utförs av institutioner i , såväl på det akademiska fältetsom inom den ofTenlliga förvakningen. Detta tillkännagavs regeringen genomrskr. 1986/87:285. Denbegärda inventeringen har utförts och, genom skrivelse den 26 oktober 1989frän utrikesministern, delgivits utrikesutskott. Inventeringen visar iflera fall atl en minskning av verksamheten skett under en följd av år. Dennautveckling äger rum under det att kontinuerligt konfronteras medkomplicerade säkerhetspolitiska frågor knutna lill ofta svåröverskådliga ochsnabba förändringar i den omedelbara omvärlden som underlag förpolitiska bedömningar från statsmakternas sida efterfrågats i ökande grad. Till denna bild skallläggas atl den seklorsfinansierade högskoleforskningen inom det utrikes- ochsäkerhetspolitiska området alllid varit av liten omfattning. Regeringenanser att man bör skilja mellan å ena sidan gmndforskningen inom försäkerhetspolitiken relevanta ämnesområden och å andra sidan den merabehovsinriktade forskning och långsikliga utredningskapacitet som utgör ettdirekt stöd för utrikespolitiska bedömningar. Båda behövs, och de kan inteersätta varandra. Regeringenframhöll redan i föregående forskningsproposition alt olika vägar bör prövasatt fördjupa den internationellt inriktade utbildningen och säkerhetspolitiskaforskningen, främst med anknytning till ämnet statsvetenskap. Denna bedömningstöds av att den företagna inventeringen visar på ett behov av ytterligareinsatser på detta område. Del är därför angeläget atl denna ambition nu försvidare. Inte minst mot bakgmnd av traditionen i svensk utrikespolitik är detockså angeläget att den folkrättsliga forskningen i får ökat stöd. Regeringensställningstagande med anledning av de olika förslagen framgår av det följande. 1989/90:90 Avsnitt12 Utrikesdep. 12.1.3Arktisk konflikt- och säkerhetsforskning Enligt regeringensuppfattning finns det ett utökat behov av all studera frågor med anknytningtill närområden. Som framgår av nämnda inventering har del blandforskarna uppstått ell förnyat intresse för det nordiskaområdet. Ett initiativ med denna geografiska inriktning är den av universiteteti föreslagna satsningen på arktisk konflikt- och säkerhetsforskning inomområdet internationell politik. Inriktningen på och saml delföreslagna statsvetenskapliga och folkrättsliga perspektivet är av betydandeintresse och ligger väl i linje med svenska, långsikliga, utrikespolitiskaambitioner. Regeringen avser all till /92 föreslå att 250000 kr.beräknas för inrättande av en doktorandtjänst vid i förforskarstuderande inom ämnet statsvetenskap med inriktning på internationellpolitik. Regeringen återkommer lill frågan under avsnitt 17. 12.1.4Forskartjänster med inriktning på internationell politik Ävenannan forskning i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor inom ämnetstatsvetenskap bör förstärkas. En satsning på tjänster under professorsnivå 8 1989/90. Rättelse: s. 119 rad 25 står: förslagsanslaget Rättattill: reservationsanslaget för disputerade forskare är,enligt regeringens uppfattning, då en lämplig åtgärd. Sådana tjänster tryggaråterväxlen och förhindrar forskarflykt. Detta befordrar en långsiktigkunskapsuppbyggnad på en kvalitativt hög nivå. Vid statsvetenskapligainstitutionen vid i finns goda förutsättningar för enlångsiktig kunskapsuppbyggnad med inriktning mot internationell politik.Regeringen anser det därför motiverat all till /92 beräkna750000 kr. till i i detta syfte. Vi återkommer till fråganunder avsnitt 17. 1989/90:90Avsnitt 12 Utrikesdep. 12.1.5Ökad satsning på öststatsforskning Somnämnts ovan lämnas särskilda medel för stöd till forskning medöststatsinriktning. Den snabba politiska utvecklingen i , med implikationerför närområde, motiverar all stödet utökas. Delta bör ske genom allanslaget Utredningar inom del nedrustnings- och säkerhetspolitiskaområdetförstärks med /91. 12.1.6ökat samarbete på folkrättens område Som nämnts tidigareär den folkrättsliga forskningen en fråga som regeringen prioriterar. Mellanutrikesdepartementet och universitetens juridiska fakulteter är ell fördjupatsamarbete på väg att etableras. Regeringen anser att ytterligare . böranvisas /91 så att ambitionen kan höjas och den långsikligakunskapsuppbyggnaden inom högskolan stärkas. 12.2.1U-landsforskningens organisation och omfattning Forskningsfrågornafick en mer framskjuten plats inom biståndet än tidigare genominrättandet av beredningen för u-landsforskning, sedermera styrelsen föru-landsforskning (SAREC). SAREC är i första hand enbislåndsmyndighet med uppgift att främja forskning som kan underlätta föru-länderna all utvecklas mol ökat självbestämmande och mot ekonomisk ochsocial rättvisa. Tyngdpunkten i verksamheten är inriktad på alt bygga uppforskningskapacitet i . Detta sker bl.a. i form av samarbete mellanforskare vid u-landsinstilutioner och svenska vetenskapliga institutioner, s.k. institutions-samarbete. SAREC har också som en uppgift att främja och bidratill finansiering av u-landsforskning i . I detta stöd till svensku-landsforskning ställs höga krav på relevans för belysning av något specifiktutvecklingsproblem eller för mer generella utvecklingsteoreliska frågor. SAREC ger stöd till svensku-landsforskning främst genom bidrag till konkreta forskningsprojekt och visstmiljö- eller institutionsstöd. /90 har regeringen avsatt ca 26milj.kr. ning,varav 1,8 milj. kr. ges som långsiktigt stöd till sex u-landsinrikladeforskningsmiljöer. Vadgäller sektorsfördelning går merparten av SAREC:s samlade stöd till jordbmks-,skogsbruks- och miljöforskning. Närmare en tredjedel av stödet går tillhälsoforskning. Samhällsvetenskaplig, naturvetenskaplig och teknisk forskningfinansieras. Under /89 gick av det bilaterala och regionalastödet lill söder om , till och lill . Ävenandra organ under än SAREC har uppgifter som berörforskning. Nordiskaafrikainstitulel () tillkom på initiativ av . harlill uppgift atl inom bl. a. främja och driva vetenskaplig forskning omAfrika. Institutet skall även verka för samarbete och kontakter mellan nordiskaoch afrikanska forskare. utgör därtill dt dokumenlalionscenlrum förforskning och studier om . Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) stöder forskning eller forskningsrdaleradverksamhet i anslutning till projekt och program i utvecklingssamarbetet. SIDAfinansierar omfattande försöksverksamhet inom olika fackområden. SlDA:s stödtill u-landsforskning ges främst som ell komplement lill de bilateralaprogrammen. Under anslagsposten Särskildaprogram finns flera projekt medinslag av både utvecklingsarbete och forskning, ofta i nära samarbete medSAREC. 1det tekniska samarbetet som beredningen för intemationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) svarar för kan stöd till specifika projekt inom tillämpadforskning ingå. Universitetsinstitutioner är i flera fall engagerade igenomförandet av kurser för u-landsddlagande. Prop.1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikesdep. 12.2.2Framställningar från berörda organ Regeringenhar budgetproposition behandlat anslagsfrågoma för u-landsforskning. SAREC har anmält sinavsikt att för forskning i inrätta doklorandtjänsler på vissaunderförsörjda områden. Vidare ämnar SAREC fortsätta atl bereda tillsättningenav de högre forskartjänster som inrättats i enlighet med 1987 årsforskningspoliliska beslut. En översyn av instilu-lionssamarbeld som metod iforskningsbiståndet genomförs . har föreslagit utökatsamarbete med forskare i . a. föreslår institutet atl ellgästforskarprogram med speciell inriktning på södra inrättas. I sin biståndsverksamhetanvänder sig SIDA av universitet och högskolor genom atl lägga ut olikauppdrag med anknytning till de utvecklingsländer man samarbetar med samt lillSlDA-finansierade projekt. Uppdragen är direkt relaterade till den utbildningoch forskning som pågår vid de aktuella universitelsinstitulionerna. slutit avtal med vissa institutioner om ekonomisk bevakning avsamarbetsländer. SIDAanser atl den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen om främstÖst- och saml bör förslärkas. 1 sådan forskning behövssåväl grundlig förankring i den egna disciplinen som förtrogenhet medområdenas språk och kulturer. Humanistisk-sam-hällsvelenskapligaforskningsrådels () rekommendationer bör kunna utgöra enav gmnderna för Öst- och Sydostasienforsk-ningen, menar SIDA. I fråga omLatinamerika är bilden något oklar. En översyn av situationen iSverige vad gäller den samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen omLatinamerika saml dess institutionella förankring är enligt SIDA angelägen. 1989/90:90Avsnitt 12 Utrikesdep. /91 föreslår regeringen i budgetpropositionen (prop. 1989/90:100bil. 5) all 360 milj. kr. anvisas för forskningsstöd ge-nom SAREC underanslaget Andra biståndsprogram. Forskning utgör en avfömtsäitningama för all ländema skall kunna övervinna sina utvecklingsproblem.Behovet av forskning för att finna vägar all lösa olika utvecklingsproblem ärstort. Forskningsstöd för all stärka u-ländemas egen kapacitet för forskningoch för alt söka stödja specifika u-landsrdalerade frågor är SAREC:s främstauppgift. Biståndet är också beroende av att del i finns god kompelensoch övriga resurser för de allmänna biståndspoliliska diskussionerna, förplanering och genomförande av bistånd liksom för uppföljning. Del är ocksåviktigt alt har fömtsättningar atl följa, delta i och påverka denintemationella u-landsforskningen inom olika områden saml medverka i slymingenav de många intemationella forskningsprogram som erhåller svenskt stöd. Inomvissa områden som av tradUion efterfrågas starkt i biståndet (l.ex. markvårdoch hälsa) har kompelens byggts upp inom universiteten. En arbetsmarknad harfunnits för dem som utbildats i biståndsverksamheten. På andra områden, främstinom samhällsvetenskaperna, är bristande kapacitet bekymmersam för biståndet. Som en särskild insats försvensk u-landsforskning har regeringen i enlighet med 1987 årsforskningspolitiska beslut (prop. 1986/87:80 bil.2, UU16, rskr. 285) utsettinnehavare lill de första av sex professurer inom områdena ulvecklingsekonomi,statsvetenskap och miljö. Vid beredningen av dessa tiksältningsärenden harSAREC funnit all ytterligare förstärkning behövs inom vissa ämnesområden. Ibudgetpropositionen föreslås därför all SAREC tillförs medel för atl inrätta doklorandtjänslerföriagda lill miljöer och områden där del finns särskilda behov av attlångsiktigt stärka forskningskompetensen. Delfaktum att visst stöd tik u-landsforskning i ingår i SAREC:s uppgifterfår inte undanskymma alt SAREC i första hand är en bistånds-myndighet meduppgift atl främja forskning som kan underlätta utveckling molökat självbestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. Det allmännautbildningsväsendet och universiteten har huvudansvaret för att sörja för kunnandeoch forskning på olika områden, inklusive utvecklingssamarbetet. Denbiståndsfinansierade forskningen syftar i första hand till att förstärka basenför utvecklingssamarbetet men genom stödet utvecklas också kompetensen förinternationellt samarbete i stort. De institut med geografiskinriktning som är av särskild relevans för utvecklingssamarbetet är iUppsala, Latinamerikainslitulet i och förAsienstudier i . Vid har ett aktivtprogram- och planeringsarbete genomförts . Arbelet vid NAIhar resulterat i ökad aktivitet och relevans för utvecklingssamarbetet medAfrika. Bidragen från övriga nordiska länder ökar fr. o. m. innevarandebudgetår. Regeringen anser i likhetmed SIDA att en översyn bör göras av inriktning och institutionell förankringav forskningen om . Frågan kommer all beredas vidare. Inom ramen för bl.a.SAREC:s, NAI:s, SIDA:s, BITS och Svenska institutets verksamhetsområden ägerell omfattande person- och forskarutbyte med mm bl.a. i form avslipendiering. Formema för personulbytel är avhängiga de uppgifter som åliggeroch intresserar de olika inblandade partema. SIDA och SAREC har underen följd av år givit stöd lill "Intemational Science Programs" iUppsala (tidigare de s. k. fysik- och kemiseminarierna). Här har en form föreffektiv medverkan av universiteten i biståndet inom basvetenskaper utformats.På andra områden har biståndsmyndig-helema bidragit till personulbyle främstinom ramen för olika projekt. Regeringen anser allpersonutbyte med inom högre utbildning och forskning är ell viktigtinslag i verksamhet som syftar till atl stärka forskningskapacitet i u-länder.Personutbyte kan även vara ett instmment för atl främja demokrati och stärkaömsesidig förståelse. Regeringen anser atl del är bislåndsmyndighelemas uppgiftatl utifrån ett sådant gmndläggande positivt synsätt arbeta vidare medpersonulbyle inom ramen för myndighetemas respektive program. 1989/90:90 Avsnitt12 Utrikesdep. 12.3 Forskning motiverad från utrikeshandelssynpunkt Underde har samarbetet mellan och EG utvecklats starkt. Partemahar funnit det vara av ömsesidigt intresse att gemensamt angripa problem inomen rad olika områden. Samarbetet har vidgats också lik områden utanförfrihandelsavtalets ram. stort intresse försvensk medverkan i forskningssamarbetet har visats. Som har nämnts ärstora delar av EG:s ramprogram nu också öppna för svenskt dellagande påprojekt- eller programnivå. Medverkan i EG:sFoU-program innebär fördelar för svensk industri också genom all närvaron påden europeiska marknaden förstärks. Program som syftar till ökat personutbyteoch förstärkta nätverk mellan forskningsinstitutioner, högskolor och näringslivhar särskilt uppmärksammals i del svenska dekagandel. EFTA-EG-samarbelel inomFoU fungerar väl och är etl komplement till de bilaterala ramavtal somEFTA-ländema har med EG. Forskningsområdet är sannolikt del område utanförfrihandelsavtalet där har kommit längst i det konkreta samarbetet medEG. 1 ett skede där gårfrån fragmentering mot integration även på området FoU är det viktigt attSverige behåller och förstärker sin europeiska identitet. bör såledesmed krafl eftersträva ytterligare och förstärkt medverkan i det europeiskaFoU-samarbelet. liksom övriga EFTA-länders målsättning är ellfullt deltagande i EG:s ramprogram. Detta har också tydligt klargjorts förEG-kommissionen. Det ramprogram som nufinns för EG:s FoU-insatser l.o.m. ligger i sin huvudinriktning väl ilinje med den svenska FoU-politiken. Regeringen avser därför fortsättaförhandlingarna om svenskt dellagande i detta program på en nivå som innebärenså starkt inflytande som möjligt i den fortsatta planeringen av samarbetet.Syftet är ett fullständigt svenskt dellagande i EG:s ramprogram för forskningoch teknisk utveckling . Enligt senaste uppgifterberäknas kostnaderna för EG:s nya ramprogram för åren 19901992 till 2,5miljarder ECU (European Currency Unils) motsvarande ca 18,5 miljarder kronoroch för åren 19931994 till 3,2 miljarder ECU motsvarande ca 23,7 miljarderkronor. För fullständigt deltagande i programmet kan kostnaden för svensk ddberäknas motsvara BNP-andd, dvs. 3,, av den totala budgeten för EG:sFoU-program. Det är inte möjligt att nu mer exakt ange del medelsbehov som kanuppkomma. Regeringen återkommer till i anslagsfrågan när tillräckligtunderlag för ställningslagande föreligger. 1989/90:90 Avsnitt12 Utrikesdep. Förbinddsema mellanJapan och å ena sidan och och å andra sidan blir alltmer intensiva. För all tillvarata och utnyttja denna utveckling krävs bredareoch djupare kontakter mellan de geografiska områdena. Ett närmare samarbeteunderlättas om man förstår skälen till och konsekvensema av den snabbaekonomiska utvecklingen i och i andra östasiatiska ekonomier. Att varaväl förtrogen med olika ekonomiska system är en fömtsättning för ettförbättrat utbyte med regionen. Forskningeni om står inte i relation lill områdets ekonomiska ochpolitiska betydelse. Både näringsliv och statsförvaltning frågar efter ökadkvalificerad akademisk kompelens om . Inom iStockholm finns framskridna planer all etablera ett forskningsinstitut medhuvudsaklig inriktning på ekonomi. Högskolan har ambitionen alt delplanerade institutet skak bli det första institutet i för avanceradestudier av ekonomiema i . Institutet avses bliutformat i likhet med Stiftelsen . Det skall sålundavara en självständig organisation, men vara knutet lillHandelshögskolan så alt inslilulel kan la del av skolans etablerade forskningpå del ekonomiska området. avses finansieras delsgenom medel från svenska staten och näringslivet, dels av intressenter i Japan.För all institutet skall nå framgång är del nödvändigt med en stabil ekonomiskbas, lämpligen i form av en fond vars storlek angivits till ca 100 milj. kr.Härigenom kan en verksamhet av tillräcklig omfattning finansieras. Institutetavses kunna inleda sin verksamhet under följande två fömtsättningar 1. atl från svensk sida 50milj. kan samlas in och 2. attstaten och övriga bidragsgivare anser sig kunna göra den bedöm ningen alt de japanska bidrag som en fondering om 100 milj. kr. fömt sätter kan komma lill stånd. 1989/90:90 Avsnitt12 Utrikesdep. Molbakgmnd av alltmer framträdande ställning i världsekonomin liksom på enmängd andra områden har del föreslagna projektet bedömts som utomordentligtangeläget för att bygga upp erforderlig kompelens och för alt hävda svenskaintressen i världens mest expansiva region. Staten bör få utse enrepresentant i institutels styrelse. Institutet bör nära samverka med Centmmför stikahavsasiensludier. Regeringen anser allstatligt bidrag lill det planerade institutet bör lämnas i enlighet med vad somhär har sagts, under fömtsättning alt övriga behövliga medel ställs lillförfogande från annat håll. Statensbidragtill det planerade inslilulel lämnas med ell belopp på 3 milj. kr. undervart och ett av budgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93. 1. allriksdagen under reservationsanslaget Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området under tredje huvudti teln förbudgetård 1990/91 anvisar . utöver vad som före slagits i prop. 1989/90:100 bil. 2. atl underreservationsanslaget Utredningar m. m. under tredje huvudtiteln för budgetåret1990/91 anvisar . utöver vad som föreslagks i prop. 1989/90:100 bil.5, 3. att till Bidrag tidett under tredje huvudtiteln för /91anvisar etl reservationsanslag på , 4. att godkänner deriktlinjer för resursförstärkningar avseende förbudgetåren 1991/92 och 1992/93 som angivils. 13.1 Forskningens omfattning och organisation inom totalförsvaret Densvenska säkerhetspolitiken alliansfrihet i fred syftande till neutralitet ikrig stöds av etl starkt och allsidigt totalförsvar. Detta skapar i fredförtroende och respekt i omvärlden för det svenska folkels vilja och förmågaall försvara sig. Denna säkerhetspolitiska inriktning förutsätter att Sverigehar egen kompetens och egna resurser atl successivt utveckla och förändratotalförsvaret så all det kan anpassas till ändrade förhållanden i omvärlden.Ett viktigt instrument fördetta aren kompetent försvarsforskning, innefattandesåväl den militära som den civila delen av totalförsvaret. Försvaretsforskningsanstalt (FOA) har ansvarel för den gemensamma forskning som skalltillgodose totalförsvarets behov. FOA genomför också huvuddelen av dennaforskning som uppgår till 403 milj. kr. ()disponerar ett anslag på 115 milj. kr. avsett främst för forskning ochutveckling inom områden som är gemensamma för armén, marinen och flygvapnet(anslaget E 4. Operativ ledning m. m.: Forskning och utveckling.) Överstyrelsenför civil beredskap (ÖCB) har för totalförsvarets civila del ellsamordningsansvar för frågor om gemensam försvarsforskning och avsätterdessutom ca 1 milj. kr. Härutöverbedrivs omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet inom materielområdetvid svensk industri, främst för det militära försvaret. Denna verksamhetfinansieras med de medel som är anvisade för försvarsmaktensmateridanskaflfning och omfattar ca . Försvarsforskningensomfattning och långsiktiga inriktning övervägs tillsammans med övrigatotalförsvarsfrågor inför återkommande, fleråriga försvarsbeslut.För närvarande förbereds ell nytt' försvarsbeslut lill . Medhänvisning till denna beslutsordning redogörs här endast för vissa gmndläggandeprinciper för lotalförsvarsforskningen och dess omfattning i stort. Vidareberörs samverkan mellan denna forskning och samhällets forskning i övrigt. 1989/90:90 Avsnitt13 Försvarsdep. Forskningeninom totalförsvaret skall bidra till alt tidigt upptäcka och värderaförändringar i omvärlden och i den tekniska och vetenskapliga utvecklingen isyfte att identifiera behov av och lämna underlag för erforderlig anpassningav verksamheten inom totalförsvaret. Den kan också bidra till att identifieraproblem som uppstår när beslut om totalförsvarels utveckling skall genomföras.Det är särskilt angeläget att söka upprätthålla en svensk försvarsprofil ochatt uppmärksamma sådana områden där utvecklingen är snabb och kan få väsentligakonsekvenser för försvarspolitik och för utformningen avtotalförsvaret. Den forskning som skalltillgodose gemensamma behov inom totalförsvaret bedrivs inom programmetGemensam försvarsforskning. Verksamheten inom programmet har främst följandeuppgifter: all följa och analyseraden tekniska och vetenskapliga utvecklingen inom områden som är eller kanbli betydelsefulla för totalförsvaret, all stödja utvecklingen av försvarsmaterielgenom att la fram och värdera