prop · GD0311 · 1989-12-31 00:00:00 — Kyrkomötet beslöt medanledning av centralstyrelsens skrivelse att anta ett till skrivelsen fogatförslag till ändringar i Den svenska kyrkohandboken som avser att möjliggörabiskopsvigning också av den som innehar en tjänst som biträdande biskop i ettstift. Efter hörande av kyrkomötets läronämnd stannade kyrkomötet nämligen föratt den i regeringens skrivelse föreslagna nya tjänsten bör inrättas som entjänst som biträdande biskop i stift. uttalade kyrkomötet attregeringens förslag bör utformas så att det uttryckligen avser endast Uppsalastift. Kyrkomötet har genom att upprätta egna förslag till ändringar iförsamlingslagen, kyrkofondslagen och prästanställningslagen justerat de avregeringen framlagda lagförslagen. Kyrkomötet har vidare upprättat förslagtill ' Beslut om skrivelse till kyrkomötet (RegSkr 1989: 1)fattat vid regeringssammanträ de . 4 1989/90. ändringari lagen (1963:633) om biskopsval och i domkapitelslagen Prop. (1988:181) i konsekvens med sitt ställningstagande. Jagvill erinra om att jag i skrivelsen till kyrkomötet (avsnitt 2.2) uttalade attom kyrkomötet gjorde den bedömningen, att innehavaren av den föreslagna nyatjänsten borde vigas till biskop för att bättre kunna fullgöra uppgifter somkunde följa med tjänsten, så borde från regeringens sida hinder inte möta motatt benämningen "assisterande biskop" eller liknande i stället för"stiftsprost" förs in i lagtexten. När kyrkomötet nu givit sin meningtillkänna att tjänsten bör inrättas som en tjänst för en biträdande biskop iUppsala stift anser jag att denna önskan bör tillmötesgås. Deförslag som kyrkomötet har fört fram rörande den biträdande biskopensställning i och stiftsstyrelsen kan enligt min mening godtas. Desvarar väl mot avsikten att avlasta ärkebiskopen tjänsteåligganden i stiftet. Deav kyrkomötet framlagda lagförslagen kan enligt min mening också godtas i sak.De har dock bearbetats redaktionellt. Ändringsförslagen och den redaktionellabearbetningen innebär i huvudsak följande. Valbarhetsbestämmelsernai 2 kap. 5 § församlingslagen har förtydligats i två avseenden. Det ena harredovisats i regeringens skrivelse till kyrkomötet. Det andra har föranlettsav kyrkomötets skrivelse 1989:13 med anledning av motionerom valbarhet förvissa präster i bl.a. kyrkofullmäktige (KL 1989:21). Bestämmelsernas nuvarandeutformning har vållat vissa tolkningssvårigheter när det gäller valbarheten tillkyrkofullmäktige respektive rätten att kvarstå som kyrkofullmäktig för en prästsom vikarierar på en kyrkoherdetjänst. I anslutning till den tolkning som valpröv-ningsnämndenhar gjort i ett beslut föreslår jag att frågan löses på såsätt att det klart anges i lagen, att det är den som innehar en tjänst somkyrkoherde eller ett långtidsvikariat på en sådan tjänst som drabbas av denifrågavarande obehörighetsregeln. I6 kap. 12 § församlingslagen görs ett tillägg som innebär att den biträdandebiskopen liksom annan biskop inte är valbar till stiftsfullmäktige. 1 enlighetmed kyrkomötets förslag får ärkebiskopen möjlighet att sätta den biträdandebiskopen i sitt ställe som ledamot och ordförande i stiftsstyrelsen för tidenintill dess att valperioden för de valda ledamöterna löper ut. Detta kommer tilluttryck genom ett tillägg till 9 kap. 6 § församlingslagen. Om ett sådantförordnande inte meddelas, bör den biträdande biskopen ändå ha närvaro- och yttranderätti stiftsstyrelsen. Detta tillgodoses genom en ändring i 9 kap. 7 §församlingslagen. Entjänst som biträdande biskop i stift föreslås bli tillsatt i sammaordning som gäller för andra biskopar än ärkebiskopen, d.v.s. genom attregeringen till tjänsten utnämner en av de tre som har förts upp på förslagefter val i stiftet. Föreskrifter härom föreslås bli införda i 14 § prästanställningslagenoch 2 § lagen om biskopsval. I 1 § sistnämnda lag bör även anges att lagenskall tillämpas också vid val av biträdande biskop i stift. Vidare börorden biskopsämbete och ärkebiskopsämbete bytas ut mot biskopstjänst ochärkebiskopstjänst för att klargöra att det är fråga om tjänsten och inte detkyrkliga ämbete om vilket kyrkomötet får meddela föreskrifter (jfr 7 § 2 lagenom ). Äveni fråga om disciplinansvar m.m. bör samma regler gälla för den Prop.biträdande biskopen som för övriga biskopar. Detta bör klargöras genom 1989/90: 11 ett tillägg till 42 § prästanställningslagen. Konsekvensändringarföreslås också i vissa andra paragrafer av samma lag. Vissaav lagförslagen innehåller föreskrifter som normalt bör granskas av lagrådet.Emellertid är lagstiftningsfrågan av sådan beskaffenhet att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. Kyrkomötethar inte berört frågan humvida den biträdande biskopen skall ha närvaroplikt ikyrkomötet i likhet med vad som enligt 5 § lagen om gäller förövriga biskopar. Kyrkomötet har heller inte övervägt frågan om i vilken ordningbeslut om skiljande från ämbetet skall ske beträffande den biträdande biskopen(jfr 16 § lagen om ). Ställning bör tas till dessa frågor ochkyrkomötet yttra sig över eventuella lagändringar. Jag avser att ta upp dessafrågor med . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta de av kyrkomötet behandlade förslagen till 1. lag om ändring i prästanställningslagen(1988:184), 2. lagom ändring i lagen(1963:633) om biskopsval, 3. lag om ändring idomkapitelslagen (1988:181), 4. lag om ändring iförsamlingslagen (1988:180), 5. lag om ändring ikyrkofondslagen (1988; 182). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. tillregeringsskrivelsen /90: 11 Sammanställningav remissyttranden över förslag angående stiftsled-ningsfunkiionens framtidaorganisation i ärkestiftet. Förslagethar utarbetats av en kommitté på uppdrag av i . Förteckning över remissinstanserna ooo/Qn Efterremiss av kommittéförslaget har yttranden kommit in från: Kommitténför utredning av stiftsledningsfunktionens framtida organisation i ärkestiftethar till i överlämnat sitt förslag angåendestiftsledningens organisation för tiden . har medeget yttrande överiämnat förslaget till regeringen.Förslaget har remissbehandlats . Kommitténhar med utgångspunkt i nu gällande ordning, domprosten som biträde åtärkebiskopen i stiftschefsuppgifterna, stannat för att föreslå inrättande av enny prästtjänst på stiftsplanet, s. k. stiftsdomprost. I utredningen redovisastjänstens konstruktion och innehåll samt de krav, som bör ställas påinnehavaren. Vidare har den studerat hur tjänsten på ett naturligt sätt skallkunna inlemmas i den nya stiftsorganiationen. Som en följd härav föreslås vissatillägg och ändringar i bl. a. vissa antagna författningar, varvidregeringens proposition 1987/88:31 och betänkande1987/88:30 bildat underlag. En kostnadsberäkning av förslaget har ocksågjorts. Avde arton remissinstanser som beretts tillfälle att yttra sig har sjutton kommitin med yttranden. Ett fåtal berör hela förslaget, medan övriga begränsar sigtill att beröra en eller flera detaljfrågor. Följande remissinstanserförklarar sig utan att göra några reserva tioner tillstyrka eller inte ha någon erinran mot förslagen i stort: 45 kyrkofondens styrelse, , ,kon- Prop. traktsprosten i kontrakt, ärkestiftets stiftsråd. 1989/90: 11 och . Övervägandepositiva är vidare kyrkliga samfällighet, , Hoforspastorat och ärkestiftets organisationskommitté. Följanderemissinstanser är tveksamma i vissa avseenden men har i övrigt från sinaspeciella utgångspunkter inga invändningar mot kommitténs förslag:kontraktsprostarna i östra kontrakt och kontrakt samt Häveröpastorat och kyrkliga samfällighet. Någraremissinstanser, främst kammarkollegiet och ,nedan kallad centralstyrelsen, är mer tveksamma till kommitténs sätt att lösastiftsledningsfunktionens framtida organisation i ärkestiftet. Kollegiethar i yttranden till civildepartmentet i fråga om delning av stiftframfört synpunkter på ärkebiskopens arbetsbörda med de ökade arbetsuppgifternapå riksplanet och i internationella sammanhang. Kollegiet har därvidifrågasatt, om dessa arbetsuppgifter går att förena med uppgiften som biskopför ett stift. I ett yttrande förordade kollegiet "en sådan lösning attärkebiskopen frigörs från nuvarande uppgift som chef för ett stift förslagetinnebär därmed en särskild tjänst som ärkebiskop utan stiftsanknytning".Kollegiet utvecklade i yttrandet skälen till sitt ställningstagande ochföreslog att regeringen skulle vidta åtgärder för utredning om inrättande aven tjänst som ärkebiskop utan anknytning till visst stift. Kollegietsbedömning av ärkebiskopens arbetsbörda som företrädare för bådenationellt och internationellt gäller fortfarande och bestyrks av den utredningsom ligger till gmnd för förslag. Förbåde som rikskyrka och stift är det synnerligenangeläget att problemet får en slutgiltig lösning. Det framlagdaförslaget är en temporär lösning som visar svårigheten att varaärkebiskop för hela och stiftschef i stift. Utanfortlöpande kontakt med prästerna i stiftet, pastoraten och församlingarnatorde det vara svårt för ärkebiskopen att vara pastor pastomm beträffandeenskilda prästers själavård. Frånde synpunkter kammarkollegiet har att beakta föreslår kollegiet mot bakgrund avdet anförda att regeringen avslår framställningen om inrättande av en tjänstsom stiftsdomprost. Inrättandetav en tjänst som ärkebiskop utan stiftsanknytning och en särskild biskopstjänstför stift förordas även av i reservationer tillärkestiftets stiftsråds och organisationskommittés yttranden. Ocksåkontraktsprosten i kontrakt för fram detta förslag. delar utifrån nuvarande förutsättningar i huvudsakkommitténs bedömning om vilka åtgärder som behövs för att få en fungerandeorganisation av stiftsledningen också i tiden efter den 1 oktober 1990.Styrelsen ställer sig dock avvisande till kommitténs förslag ominrättande av en ny tjänst som stiftsdomprost. Styrelsen föreslår i Prop. ställetatt en tjänst som assisterande biskop inrättas med uppgift att avlasta 1989/90: 11 ärkebiskopen i dennes uppgifter som biskop i stift. Denföreslagna nya tjänsten som stiftsdomprost skall vara en heltidstjänst somstiftspräst. Tjänsten skall inte vara förenad med annan tjänstgöring i någonförsamling, i stiftet eller inom rikskyrkan. Tjänsteinnehavaren skall uteslutande efter ärkebiskopens delegation svara för vissa stiftschefs-uppgifter. Den föreslagna stiftsdomprosttjänstenblir i praktiken en biskopstjänst -tillsättningsförfarandet blir detsamma somför en biskop, och arbetsuppgifterna blir i allt väsentligt desamma. Det endaväsentliga undantaget är att prästvigningarna skall förrättas av ärkebiskopen.Trots att stiftsdomprosten skall fungera som biskop, får han inte ställningsom sådan vare sig i stiftet eller i förhållande till andra biskopar.Stiftsdomprosten får t. ex inte närvarorätt vid kyrkomötet, och han torde inteheller komma att delta i biskopsmötet. Den föreslagna tjänsten har inte någoteget innehåll utan innehavaren av tjänsten är helt beroende av att ärkebiskopendelegerar arbetsuppgifter till tjänsteinnehavaren. De enda givnaarbetsuppgifterna enligt förslaget är att vara ledamot av och attdelta i stiftsstyrelsens överiäggningar. En tjänst med denna konstmktioninnebär risk för oklarheter om kompetensfördelningen och förkompetenskonflikter. Tjänstekonstruktionens funktionsduglighet är helt beroendeav de personer som innehar ärkebiskops- och stiftsdomprosttjänsterna. En sådanordning kan inte vara tillfredsställande vare sig för stiftets arbete ellerför utomstående som är beroende av stiftsorganisationens funktioner. Detförefaller vidare egendomligt att inrätta en tjänst vars innehavare skall väljaspå samma sätt som en biskop och avlönas på samma sätt av kyrkofonden utanatt ge tjänsten de arbetsuppgifter som tillkommer en biskop eller i varje fallhuvuddelen äv dem. Enligtvad styrelsen kan finna, innebär den föreslagna tjänsten något helt nytt ochtidigare okänt i den svenska kyrkliga organisationen. Den tänkta tjänsten somstiftsdomprost påminner i vissa delar om den superintendentsfunktion, somfanns (jfr kyrkoordning) och som slutligen avskaffadesår 1772 genom att superintendenterna i , och stiftblev biskopar. Superintendenterna var inte biskopsvigda men svarade ensamma förledningen av sin superinten-dentia. I 24 kap. 17 § kyrkolagförklarades superintendenterna stå med biskoparna "uti lika plikt ochämbete". Skillnaden synes ha bestått i att biskopen var stiftschef medansuperintendenten också var kyrkoherde i dpmkyrkoförsamlingen. Styrelsen ställersig utifrån svensk kyrkotradition alltså tveksam till en sådan ordning där enprästtjänst inrättas vid sidan av ochmellan tjänsterna som biskop och domprost i ett stift. Relationerna Prop.mellan domprosten och stiftsdomprosten har möjligheter att bli komplice- 1989/90:11 rad. Därtill innebär benämningen stiftsdomprost ett avsteg från den ordningmed stifts- och pastoratsprästtjänster som slagits fast av så sentsom genom antagandet av den nya prästanställningslagen.Styrelsen vill som lösning i stället föreslå inrättandet av en tjänst somassisterande biskop. Domprosttjänsten skulle därvid helt kunna frigöras från episkopalauppgifter och på heltid kunna verka som kyrkoherde i domkyrkoförsamlingen. Tankenpå en assisterande biskop stöds av och , de trekontraktsprostarna samt som anser att man bör ta steget fulltut och biskopsviga "stiftsdomprosten", som då blir assistentbiskoptill ärkebiskopen. Det har visserligen inte varit tradition i Sverigeatt ha assistentbiskopar, men en för vårt land ny ordning på denna punkt har judock lång tradition i andra närstående kyrkor. Den föreslagnaarbetsfördelningen mellan ärkebiskopen och stiftsdomprosten skulle kunnatillämpas även mellan ärkebiskop och assistentbiskop, vilken såsom vigd biskopskulle få mer normal stiftschefsstatus i församlingarnas ögon. Kommitténhar föreslagit att tjänsten som stiftsdomprost skall tillsättas i samma ordningsom gäller för tillsättning av andra biskopar än ärkebiskopen enligtbiskopsvalslagen. Eftersomden föreslagna tjänsten skall ha uppgifter av episkopal art med undantag avatt ordinationsansvaret och uppgiften som pastor pastorum fortfarande skallvara förbehållen ärkebiskopen finner styrelsen det konsekvent att stiftsdomprosttjänstentillsätts enligt reglerna i biskopsvalslagen. Emellertid framstår förslagetsom inkonsekvent i det att tjänsten inte skall vara en biskopstjänst. Enligtcentralstyrelsens mening bör en tjänst som inrättas med en biskops löneförmåneroch med en biskops uppgifter också vara en biskopstjänst och inte någontingannat. Detta kan vid nuvarande stiftsindelning endast uppnås genom inrättandetav en tjänst som.assisterande biskop. En tjänst som assisterande biskop bör självfallettillsättas på samma sätt som en annan biskopstjänst än tjänsten som ärkebiskop.Härigenom uppnås dessutom att prästerna och lekmännen i stift gesmöjlighet att välja en biskop utan den inblandning från övriga stift som ettärkebiskops val ändock innebär. Kommitténföreslår att stiftsdomprosten blir vice ordförande i i stället fördomprosten. Han bör vidare få närvaro- och yttranderätt i stiftsstyrelsen.Efter delegation av ärkebiskopen bör han förrättakyrkoherdeinstallationer, kyrko- och kyrkogårdsinvigningar m. m. i den måndessa ej delegeras till annan svaraför kontakten med den löpande verksamheten inom stiftskansliet Prop. vadgäller personaladministrativa frågor samt ärenden rörande organi- 1989/90:11 sationen av pastorat, församlingar och prästtjänster företrädastiftsledningen i stiftets utbildnings- och fortbildningsverksamhet svaraför den huvudsakliga kontakten med stiftssamfällighetens personal och prästersamt med präster och förtroendevalda i församlingar och pastorat. Denföreslagna ordningen skulle enligt styrelsens mening ytteriigare på ett oönskatsätt markera ett särförhållande för stift i förhållande till övrigastift. Styrelsen avvisar en ordning som innebär att domprosten i somenda domprost skulle stängas ute från sin traditionella funktion idomkapitlet och sin tänkta funktion i stiftsstyrelsen. Förslaget synes i dennadel strida mot de principer så sent som uttalade i samband medbeslutet om en ny organisation på stiftsplanet i Svenska kyrkan.Stiftsdomprostens funktion i det nya stiftskansliet framstår vidare som oklar.Den föreslagna ordningen skulle kunna innebära att stiftsdomprosten i vart falli administrativt avseende blir underordnad kanslichefen. En sådan ordning kaninte accepteras. Styrelsens förslag om inrättande av en tjänst som assisterandebiskop innebär att domprosten i kan behålla sina lagliga funktioner isåväl domkapitel som i stiftsstyrelsen. Det får istället komma an påärkebiskopen att fördela uppgifterna att vara ordförande i domkapitletrespektive stiftsstyrelsen mellan sig och den assisterande biskopen. En sådanfördelning behöver dessutom inte vara permanent, utan kan anpassas tillärkebiskopens uppgifter på riksplanet och inom ramen för äkebiskopsämbetetsåligganden. Kammarkollegiettar i samband med diskussionen kring stiftsdomprostens arbetsuppgiftertillfället i akt att se över den övriga tjänsteorganisationen: Utöver behovetatt avlasta ärkebiskopen ytterligare arbetsuppgifter som stiftschef framhålls iden av överlämnade utredningen som en fördel att man genom enpräst, verksam på heltid som biträde åt ärkebiskopen, får möjlighet att återgåtill den tidigare ordningen med en kyrkoherde som på heltid är verksam fördomkyrkoförsamlingen. Av utredningen framgår att kyrkoherdetjänsten idomkyrkoförsamlingen fortfarande skall vara en domprosttjänst. Med hänsyn tillatt tjänsten i domkyrkoförsamlingen blir en kyrkoherdetjänst utan någraarbetsuppgifter som är hänförliga till en domprosttjänst förefaller detnaturligt att vid bifall till förslaget om en stiftsdomprost dra in tjänstensom domprost och ersätta den med en kyrkoherdetjänst. Stiftsdomprostensorganisatoriska ställning inom stiftssamfälligheten Stiftsdomprostenskall enligt kommittén organisatoriskt tillhöra stiftskansliet. Till hansförfogande skall finnas en kvalificerad sekreterare. Uppsalakyrkliga samfällighet finner det mycket angeläget att det nuva rande församlingskansliet, som utökades till två heltidstjänster på grund av den tillfälliga lösning som gäller till , 49 därefterdelas i två delar, en heltidstjänst för församlingskansliet och en Prop.heltidstjänst som sekreterare åt stiftsdomprosten. finner 1989/90: 11 vidare att det är angeläget att det arkiv som finns delas mellanett "församlingsarkiv" och ett "stiftsarkiv" vilket framledesöverförs till den nya stiftssamfälligheten. amtv en precisering av stiftsdomprostens funktion ochansvar i det nya stiftskansliet vara önskvärd. och domprosten i församlingen Kommitténsförslag innebär att domprosten i på heltid kanverka som kyrkoherde i församlingen. När i egenskap avdomkyrkostyrelse prövar ärenden rörande bör domprosten i stället förstiftsdomprosten gå in som ledamot av domkapit-Id. Detkan inte vara rätt, att domprosten i i framtidenskall biträda ärkebiskopen i stiftsfunktioner, eftersom domprosten är och börvara kyrkoherde i domkyrkoförsamlingen. Därför skall, som utredningen förordar,en bitr. Denna bör vara en från församlingstjänstfristående tjänst. Pastoratet är dock tveksamt till den föreslagna titulaturen"stiftsdomprost". Detta verkar vara en konstmerad titel.Domprosttiteln bör reserveras för domkyrkoförsamlingarnas kyrkoherdar. Däremotfinns ju titeln "kontraktsprost" som en beteckning för regionalchefstjänst på kontraktsnivå. Pastoratet vill därför föreslå beteckningen"stiftsprost". Medhänsyn till kyrkomötets hittillsvarande ståndpunkt i denna fråga vill kommitténinte framställa något yrkande om biskopsvigning av stiftsdomprosten.Kommittén anser dock att mycket av dennes arbete ute i stiftet skulle underiättasom han vore biskopsvigd. Ett ändrat ställningstagande från kyrkomötets sidaskulle därför betraktas som en följdriktig utveckling av den föreslagnareformen. Centralstyrelsenfinner att kommittén har valt att i nuvarande läge inte föreslå någonbiskopsvigning av stiftsdomprosten, även om önskemål klart finns uttalat.Styrelsen finner det uppenbart att kommittén egentligen åsyftat att inrätta enny biskopstjänst. Den valda lösningen med en stiftsdomprost är därvid dockinte bra. Om regeringen biträder styrelsens förslag om inrättande av enassisterande biskop i stift,,avser styrelsen att i en skrivelse tillkommande kyrkomöte föreslå sådana ändringar i föreskrifterna förbiskopsvigning att en vigning av en assisterande biskop blir möjlig. Kostnadernaär av kommittén beräknade till . Lone- 1989/90: 11 kostnadenberäknas därvid motsvara lönesättningen för biskop. Rese-,expens- och representationsanslag föreslås av samma storlek som utgår tilldomprosten. Samtliga dessa kostnader liksom lönekostnaden avses belastakyrkofonden. Utgifterna för resor och representation torde uppvägas av en vissinbesparing beträffande ärkebiskopens kostnader för samma ändamål. Lönekostnaderför sekreterare till stiftsdomprosten bör ingå i det stiftsbidrag somkyrkofondens styrelse får bevilja stiftssamfälligheten enligt 17 §kyrkofondslagen (1988:182). Detsammagäller kostnaden för tjänsterum åt stiftsdomprosten och hans sekreterare. Kyrkofondensstyrelse har inte något att erinra mot att kostnader av den storleksordning somanges i förslaget får belasta kyrkofonden för lösande av de problem somsammanhänger med stiftsledningsfunktionen i ärkestiftet. Styrelsen noterardärvid dels att lönekostnaden för den föreslagna stiftsdomprosttjänstenmotsvarar lönekostnaden för biskop, dels att vissa av de övriga kostnadernaförefaller lågt beräknade. Styrelsen anser sig dock sakna anledning att taställning till om förslaget utgör den bästa lösningen på ärkestiftets särskildaproblem. Även andra tänkbara lösningar torde emellertid rymmas inom denkostnadsram som förslaget anger och som styrelsen samtycker till. Centralstyrelsenuppfattar att kommittén beräknat kostnaderna för den tilltänkta tjänsten somstiftsdomprost utifrån löneförmåner m.m. för en tjänst som biskop. Styrelsenhar därvid ingen erinran mot kommitténs överväganden i denna del. Kommitténhar upprättat förslag till ändringar i lagen (1982:942) om , församlingslagen(1988:180), domkapitelslagen (1988:181), kyrkofondslagen (1988:182) och prästanställningslagen(1988:184). Endastcentralstyrelsen har kommenterat föreslagen lagtext. Styrelsen har inte funnitanledning att i detalj granska kommitténs förslag till författningsändringarutan lägger för egen del fram vissa förslag utifrån sitt förslag om en tjänstsom assisterande biskop. Regeringsskrivelsenslagförslag (överlämnade till kyrkomötet JÖr yttrande) Lag omändring i församlingslagen (1988:180) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 5 §, 6 kap. 12 § och 9 kap. 2 och 7 §§ församlingslagen(1988:180) skall ha följande lydelse. Ledamöter och suppleanterväljs bland dem som har rösträtt enligt 4 §. Den som innehar tjänst sombiskop är inte valbar till ledamot eller suppleant. Kyrkoherde eller annan prästsom är ledamot i församlingens kyrkoråd samt den som är anställd hosförsamlingen och som i egenskap av föredragande hos kyrkorådet eller på grundav andra uppgifter som hör till tjänsten har den ledande ställningen bland församlingenstjänstemän är inte heller valbar. Den som innehar tjänst sombiskop är inte valbar till ledamot eller suppleant. Kyrkoherde eller annan prästsom enligt 7 kap. 3 § andra stycket har förordnats att vara ledamot iförsamlingens kyrkoråd samt den som är anställd hos församlingen och som iegenskap av föredragande hos kyrkorådet eller på gmnd av andra uppgifter somhör till tjänsten har den ledande ställningen bland församlingens tjänstemän ärinte heller valbar. Omen ledamot eller en suppleant är valbar upphör hans uppdrag genastutan särskilt beslut. Kyrkofullmäktige skall befria en ledamot eller ensuppleant från uppdraget, om han vill avgå och särskilda skäl inte talar emotdet. 6 kap. I2§ Valbar ärden som är kyrkobokförd inom valkretsen, är medlem av och som ärmyndig på valdagen.