prop · GD0361 · 1989-12-31 00:00:00 — folkhögskolor som inte disponerarsärskilda medel för lokalt utvecklingsarbete. TCOvänder sig emot den finanseringsform som föreslås beträffandeelevrepresentantemas utbildning. Det är inte lämpligt att devulbildningen skallkonkurrera med annat väsentligt utvecklingsarbete inom skolans område.Särskilda medel bör istället anslås för utbildning av elevrepresentanterna. /SR instämmer inte i arbetsgmppensbedömning att utbild nings/extra undervisningskostnadema kan rymmas inom ramen för de lokalt disponibla medlen för utvecklingsarbete inom skolan. För högsko lans del föreslår gmppen att finansieringen ordnas medelst studiemedel systemet. /SR utgår ifrån att delta i så fall sker genom en ökning av studiemedelsbidraget. /SR instämmer inte heller i förslaget att elev representantemas utbildning skall samordnas med lärarnas. anseratt finansieringsfrågan, för både skola och högskola, bör lösas med Prop.1989/90:61 hjälp av tilläggsanslag. Del bör även beaktas alt skyddsombud ochskydds- Bilaga 2 kommitléledamöter erhåller funktionsutbildning, genom sinafackliga organisationers försorg. Del borde vara möjligt för exempelvis kåremaalt få anslag att anordna utbildning för sina representanter. Vad beträffar kostnader för devrepre-sentaniemasutbildning fömtsätter förbundet all statsmedel utgår för delta. SFSvill här anföra, att den nödvändiga och gmndläggande utbildning i skyddsarbetesom måste till för att studentrepresentanterna skall kunna fungera somskyddsombud skall bekostas av staten. Det kommer inte att bli tal om någrastörre summor. SFS delar arbetsgruppens åsikt om atl kostnaderna för extraundervisning och de belastningar på studiemedelssystemet som kan förväntas på gmndav ett utbyggt studentdeltagande kan antas bli små. SFS tycker däremot att detär principiellt fel att studentrepresentanterna skall bekosta sitt dellagandemed studielån. Ett förslag om arvodering som kompensation för ökadskuldsättning vore önskvärt. 11 Garantier för elevernas rättigheter Styrelsenför samhällsvetenskap vid i anför.Delar uppenbart attelevrepresentanter inte kan inta samma arbetsrättsliga ställning som skyddsombudoch skyddskommiltéledamöter. är det otillfredsställande att de iförslaget inte tillförsäkrats etl rättsskydd motsvarande dessa. Ävenelevrepresentanter kan i likhet med skyddsombud och skyddskommiltéledamöterråka ul för svårigheter till följd av sitt uppdrag. Frågan omelevrepresentanternas rättsskydd bör därför ägnas ytterligare uppmärksamhetinnan beslut om lagändring tas. Den juridiska bedömningen som arbetsgmppen här gör förefaller varakorrekt, men det är SFS åsikt att bestämmelserna under 6 kap. 10-14 §§ med enviss modifiering går att anpassa till förhållandena vid högskolan. Detföreligger å andra sidan knappast någon allvarligare risk för trakasserier motstudentrepresentanterna. 12 Kompletterande regler från SÖ och UHÄ De offentliga arbetsgivarna, , och har var för sig slutit arbetsmiljöavtal vilka komp letterar arbetsmiljölagen och arbetsmiljöförordningen. Gemensamt för dessa avtal är att de bl. innehåller regler om arbetsställenas indelning i skyddsområden, villkor för utseende av skyddsombud samt skyddskom mittéernas sammansättning. Dessutom ger avtalen utrymme för lokala lösningar i dessa hänseenden genom lokala avtal. I den mån dessa omstän digheter får betydelse för beslut om valet av elevrepresentanter, liksom för deras medverkan i skyddsronder, bör detta komma lill uttryck på något sätt. Detta bör lämpligen ske genom atl SÖ och UHÄ får i uppdrag alt närmare ange dessa omständigheter i de allmänna råd som myndigheterna enligt arbetsgmppen föreslås utforma i vissa andra hänseenden. [////i uppger att ämbetetär berett att utfärda de föreskrifter och allmän- Prop. 1989/90:61 na råd som kommer att erfordras. Ett utbildningsmaterial typ SAN:s "Bättre arbetsmiljö för statligtanställda" för elevrepresentanter inom högskolan borde utarbetas genom UHÄ:sförsorg. Chalmerstekniska högskola anför. Såvitt avser den av utredningen föreslagnabestämmelsen att UHÄ skall meddela verkställighetsföreskrifter avseende denutbildning och ledighet som kan behövas för uppdraget (18 a § AMF) utgår CTHifrån all UHÄ inte beslutar om sådana ulan all inhämta synpunkter frånhögskolorna. Detta gäller även de allmänna råd beträffande hur studeranderepresentanlemaskall utses som utredningen föreslår att UHÄ skall utfärda. Om förslaget genomförs blir det varje läns AMU:s ansvar att se till attelevskyddsombud finns överallt och att de får utbildning för sitt uppdrag.Utbildningen m. m. kommer alt ingå i länsarbetsnämndemas köp av den ordinarieutbildningen på samma sätt som material m.m. ingår . De föreslagnaföreskrifterna om ledighetens omfattning för devskyddsombudsuppdraget samtomfattningen av utbildningen av elevskyddsombuden bör därför fattas i samrådmellan AMS och AMU-Styrelsen. Rätt till förlängning av den ordinarieutbildningen beslutas av länsarbetsnämndema, ofta efter förslag av läns AMU.Efter vilka kriterier dessa beslut skall fattas, när en kursdeltagare utsestill skyddsombud, är en fråga för AMS. För enkelhetens skull föreslår vi attdessa föreskrifter tas in i de övriga föreskrifter som vi nu föreslår skallmeddelas av AMS och AMU-Styrelsen i samråd. Skolmyndighetema har i en ny § 18 a i arbelsmiljöförordningenbemyndigats att meddela verkställighetsföreskrifter för tredje stycket i AML 6kap. Det kan ifrågasättas om inte de problem som kan uppstå vidtillämpningen av första och andra stycket i paragrafen är av den arten all detäven här vore motiverat med tillämpningsföreskrifter. Det synes mindrelämpligt att sådana utfärdas av arbelarskyddsstyrdsen. Mer naturligt ochlämpligt är att skolmyndighetema utformar närmare bestämmelser. Detta kan skegenom atl bemyndigandet i AMF§ 18 a omfattar första lill tredje stycket i AML 6kap. Ett alternativ kan vara all reglera val av representanter och antaletrepresentanter direkt i AML och AMF. 13 Arbetsmiljölagens tillämpning på låg- och mellanstadierna Samtligaremissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget ulan erinran beträffande enutvidgning av arbetsmiljölagen till all också bli tillämplig på gmndskolanslåg- och mellanstadier. Den bedömningsom arbetsgruppen förmodas ha gjort, alt elevema i dessa åldersgmpper inte har kunskaper, överblick och mognad att kunna medverka i skyddsarbetet i organiserad form har vi inget att invända emot. Däremot bör representanter för föräldrama kunna företrä- 32 daeleverna vid skyddsrond och i skyddskommitté i låg- och mdlansladie- Prop.1989/90:61 skolor. Styrelsenför samhällsvetenskap vid i anför. Även de yngre barnenutgör en viktig resurs som det gäller att ta tillvara i verksamheten för atlförbättra arbetsmiljön. Det är därför angeläget att söka finna lämpliga formeräven för låg- och mellanstadieelevernas deltagande i det organiserade arbetsmiljöarbelet. Arbetsgruppen har inte berört huruvida de föreslagna ändringarnapåverkar tillsynen och därmed arbetarskydds-verkels resurser. Utvidgningen tillde lägre årskurserna i torde innebära visst merarbete föryrkesinspektionen. Detta kan dock sannolikt inrymmas i nuvarandeinspektionsverksamhet ulan behov av omprioriteringar av verksamheten. Meraosäkert är hur elevmedverkan i övrigt inverkar på arbetet. Det blir fleraktörer att ta hänsyn till i tillsynsarbetet, särskilt inom ramen för den s. k.syslemtillsynen. Reformen bör emellertid medverka till att skyddsarbetetbedrivs mer aktivt och med större bredd, vilket bör bidra till all arbetsmiljönförbättras. kan därför tillsynsarbetet underlättas. Utredningen har ej berört de arbetsrätlsliga konsekvenserna närkollektivavtal om arbetsmiljö finns upprättat mdlan parterna. Inom vissakommuner finns avtal om all behandla arbelsmiljöfrågor enligt MBL och lokalamedbestämmandeavtal. Från LO:s sida vill vi därför betona vikten av att skolanshuvudman ges i uppdrag atl teckna avtal med berörda parter så att lagensintentioner om elevmedverkan kommer till sin rätt. Detta för alt undanröja attproblem uppstår vid genomförande av reformen på lokal nivå. Upprättande avavtal bör innebära att eleverna på ett bättre sätt lär sig förstå de sambandsom överenskommelser har inom arbetslivet i övrigt. Lagrådsremissens lagförslag Prop. n- 1 .11 Bilaga 3 Lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenomföreskrivs i fråga om arbetsmiljölagen (1977:1160) dels att 1 kap. 2 § skall haföljande lydelse, delsatt det i lagen skall införas två nya paragrafer, 6 kap. 17 och 18 §§, av följandelydelse. 2§Vid tillämpning av 2 kap., 3 kap. 1 -14 §§, 17 § andra stycket och 18 § samt7-9 kap. skall med arbetstagare likställas 1. densom genomgår utbildning, 1. den som genomgår utbildning, dock ej elev i lägre årskurs än års kurs 7 i eller motsva rande. 2. den som under vård i anstaltutför anvisat arbete, 3. värnpliktig och annan somfullgör i lag föreskriven tjänstgöring eller som dellager i frivilligutbildning för verksamhet inom totalförsvaret. Eleveroch vårdtagare som avses i första stycket 1 och 2 skall likställas medarbetstagare även vid tillämpning av 5 kap. 1 och 3 §§. Ifall som avses i första och andra styckena skall vad i lagen sägs om arbetsgivaregälla den som driver den verksamhet i vilken arbetet ulföres. De som genomgår utbildning skall av huvudmannen för utbildningen gestillfälle att genom elevskyddsombud medverka i skyddsverksamheten påarbetsstället, om det är rimligt med hänsyn tid utbildningens art ochutbildningsperiodens längd. Elevmedverkan gäller dock inte elever i lägre årskurs än årskurs 7 igrundskolan eller motsvarande ungdomsutbildning. Elevskyddsombuden utses av eleverna. Huvudmannen utbildningen skad se lid atl elevskyddsombuden denutbildning och den ledighet som behövs för uppdraget. Elevskyddsombudenhar rätt tid den information som behövs för uppdraget med undantag av infor- 34 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. mation om uppggier som ar Jore- mål för tystnadsplikt enligt 7 kap. 13 § första stycketarbetsmiljölagen. I fråga om uppgifter som är JÖremål Jör sekretess i detallmännas verksamhet gäller sekretesslagen (1980:100). Dennalag träder i kraft . Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:juslilieråden och samt regeringsrådet vonBahr Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160). Förslagethar inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: 1 kap. 2 § Igällande lydelse av förevarande paragraf regleras i vilken utsträckning arbetsmiljölagenär tillämplig i fråga om elever. Det sker genom en förklaring att vidtillämpning av vissa angivna paragrafer med arbetstagare skall likställas densom genomgår utbildning, dock inte elev i lägre årskurs än årskurs 7 igrundskolan eller motsvarande. Det remitterade förslaget innebär dels att enändring görs i förevarande paragraf så att nämnda undantag försvinner, dels allsärskilda bestämmelser om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet införs i 6 kap.17 och 18§§. Sistnämnda bestämmelser om elevmedverkan gäller dock inte elever ilägre årskurs än årskurs 7 i eller motsvarande ungdomsutbildning.Del bör också nämnas att 6 kap. 1 16 §§, som innehåller bestämmelser omsamverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare, inte är tillämpligabeträffande någon kategori av elever. Lagrådethar inte något att erinra mot det remitterade förslaget lill ändring iförevarande paragraf Enligt lagrådets mening är det emellertid motiverat att iparagrafen hänvisa till de nya bestämmelserna i 6 kap. 17 och 18 §§. Lagrådetförordar därför att till andra stycket fogas en ny andra mening av följandelydelse: "Ifråga om elever finns dessutom särskilda bestämmelser i 6 kap. 17 och 18§§". Rubrikentill 6 kap. "Samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare" börenligt lagrådets mening kompletteras med "m.m." för att täcka även denya bestämmelsema om elevmedverkan i 6 kap. 17 och 18 §§. 17 och 18 §§ Iremissen föreslås alt den som av eleverna utses att medverka i skydds verksamheten skall benämnas elevskyddsombud. Tydligt är emellertid att elevskyddsombuden inte avses få den ställning som tillkommer ell vanligt skyddsombud eller ledamot av skyddskommitté. elevskyddsombud är således att betrakta som adjungerad ledamot i skyddskommittén och får 36 därför varken förslagsrätteller beslutanderätt i kommittén (se avsnitt 3.2). 1989/90:61 Det iremissen valda uttrycket kan uppenbarligen ge upphov till onödiga Bilaga 4 problemvid tillämpning av såväl arbetsmiljö- som sekretesslagstiftningen. För den sominte har förarbetena tillgängliga kan det exempelvis vara svårt atl inse attbestämmelserna om skyddsombud i 7 kap. 13 § och 9 kap. 3 § arbetsmiljölagensamt 14 kap. 7§ sekretesslagen inte gäller i fråga om elevskyddsombud. Isammanhanget måste också beaktas att den föreslagna lagstiftningen i storomfattning skall tillämpas av personer som saknar juridisk utbildning. Avnu angivna skäl bör enligt lagrådets mening en annan beteckning än devskyddsombudväljas för de av eleverna utsedda representanterna i skyddsverksamheten. Ettalternativ kan vara att återgå till det av arbetsgruppen (A 1987:D) föreslagnauttrycket elevrepresentanter. Regeringensproposition......................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... .... 1 Propositionenslagförslag....................................... .... 2 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 4 1. Inledning......................................................... .... 4 Bakgmnd......................................................... .... 5 Allmän motivering.............................................. .... 7 3.1 Allmänna utgångspunkter............................... .... 7 3.2 Elevernas medverkan iarbetsmiljöarbetet.......... .... 8 3.3 Sättet för val avelevskyddsombuden m. m........ .. 10 3.4 Avgränsningsfrågor .................................... .. 12 3.5 Rätt till information....................................... .. 13 3.6 Elevskyddsombudens rätt tillledighet och utbildning 14 3.7 Arbetsmiljölagens tillämpningpå gmndskolans låg- och mellanstadier 16 Ikraftträdande.................................................. _ 18 Upprättat lagförslag.......................................... .. 18 Specialmotivering ............................................ .. 18 Hemställan .................................................... .. 19 Beslut............................................................. .. 20 Bilaga1 Betänkandets sammanfattning................... .. 21 Bilaga 2 Remissammanställning............................... .. 23 Bilaga 3 Lagrådsremissenslagförslag....................... .. 34 Bilaga 4 Lagrådet................................................ .. 36 Tryckeri, Stocktiolm 1989 38