prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — har företagen haft möjlighet attsätta av pengar till särskilda fonden I gengäld har skatteinbetalningar ejbehövt göras för dessa medel fondavsättningen varat. 1 och med denreformerade företagsbeskattningen, återförs dessa medel till beskattning undersammanlagt fyra ån Denna försenade och tillfälliga skatteinbetalning beräknastill ca 7,5 miljarder kn under dessa fyra ån Dessa inkomster förs tillriksgäldskontoret för amortering av statsskulden, vilket medför sänkta utgifterför statsskuldränton Vidoförändrat avgiftsuttag följer socialavgifterna lönesummans utveckling.Socialavgifterna svarar, som de redovisas på budgeten, för ca en åttondedel avde totala inkomsterna. Staten uppbär samtligasocialavgiften Dock redovisas endast en tredjedel pä statsbudgeten som inkomst. Detta beror på att större delen av avgifterna överförs direkt till fonder utanför statsbudgeten och där bokförs mot de ut gifter vilka de skall finansiera. För sjukförsäkrings- och arbetsskadeförsäk- 14 ringsavgifterna,redovisas de utgifter dessa avgifter är avsedda att finansiera under respektiveinkomsttitel. I de fall utgifterna är större än inkomsterna uppstår därför ettunderskott på denna inkomsttitel. De olika socialavgifterna redovisas i tabell3.4. /84, har inkomsterna under denna inkomsttitel minskat från 21 %av totala inkomster till /89. Hela minskningen beror påatt utgifterna ökat mer än inkomsterna. 1989/90:150 Bilaga1.2 Tabell 3.3 Lagstadgade socialavgifter 1983/84-1984/85 Miljarder kr., löpande priser Genomsnittlig procentuell förändring 1983/84-88/89 1990/91 Prel. Genomsnittlig procentuell förändring 1990/91-1994/95 Lågalt. 9,13,35, 11,2, 5,8, Källor: , ochfinansdepartementet Avgifter vilka helt redovisas på statsbudgeten Folkpensionsavgift BarnomsorgsavgiftVuxenutbildningsavgift Allmän löneavgift Särskild löneskatt' Avgifter vilka nettoredovisas på statsbudgeten Avgifter vilka ej redovisas på statsbudgeten ATP-avgift Delpensionsavgift ArbetsmarknadsavgiftLönegarantiavgift Arbetarskyddsavgift Avgift för sjöfolkspensionering-Arbetsmiljöavgift' ' Ingär i skattereformen 1991. Den särskilda löneskattenutgår på passiv näringsverlcsamhet. för lön och aktiv näringsverksamhet efter65 års ålder samt för arbetsgivares pensionspremien -Betalasendast av arbetsgivare som sysselsätter sjömanskattepliktig personal 'Fno.m.den 1 september 1989 t.o.m. Underlångtidsbudgetperioden beräknas i lågalternativet inkomsterna av so- Prop.1989/90:150 cialavgifter öka med sammanlagt ca20 miljarder kn, motsvarande 8,per Bilaga i genomsnitt. Det kan jämföras med de totala inkomsternasom väntas öka , medan utgifterna antas växa med ca 5,. I högalternativet växer inkomsterna brutto något snabbare,vilket sammanhänger med att lönerna ökar snabbare än priserna i dettaalternativ. Utgifterna för sjuk- och arbetsskadeförsäkringen behandlasvidare i avsnitt 6.1 Stat och socialförsäkring samt i Appendix undersocialdepartementets verksamhetsområde. 3.3.4 Skatt på egendom Skatt på egendom omfattar fastighets-, förmögenhets-,arvs- och gåvoskatt samt stämpelskatt och skatt på köp av värdepappen Under degångna sex åren har inkomsterna under denna titel ökat med i genomsnitt . Huvuddelen av denna ökning förklaras av att fastighetsbeskattningenöverfördes till staten från kommunerna . En annan viktig förklaringär införandet av skatt på värdepappen Denna uppgick vid slutet av periodentill 4,5 miljarder kn Också stämpelskatten ökade kraftigt . För långtidsbudgetperioden beräknas en ökning om drygt 7 %per år av skatt på egendom. Hela denna ökning förklaras av höjningen avfastighetsskatten, vilken ingår som en del i reformeringen av skattesystemet1991. I övrigt beräknas inga större förändringar ske under de kommande fem årenunder denna inkomsttitel. Mervärdeskatten utgör knappt en fjärdedel av de totalainkomsterna på statsbudgeten. Intäkterna har vuxit med i genomsnitt perår de se-naste sex åren, vilket inneburit att den behållit i stort sett sammaandel av de totala inkomsterna. har även skattesatsen höjts. Eftersom inkomsterna, givet nivån på skattesatsen, enbartstyrs av utvecklingen av konsumtionen av momspliktiga varor och tjänster,innebär detta att intäktema utvecklas på exakt samma sätt som antagandena omdenna konsumtion. Förslaget i skattereformen innebär för mervärdeskattensdel att skatteunderlaget breddas så att de flesta varor och flertalet tjänsterblir mervärdeskattepliktiga. under långtidsbudgetperiodenväntas därför inkomsterna stiga kraftigt, för att sedan öka i takt medantagandena om konsumtionens utveckling. Detta innebär en genomsnittlig årligökningstakt om i lågalternativet och i högalternativet. 3.3.6 Övriga indirekta skatter För de flesta skatter under denna kategori utgår skatt medett fastställt be lopp per styck, liter eller kilo. Detta innebär att det reala värdet av dessa skatteintäkter sjunker med inflationen. Skatten på alkohol och tobak har 16 emellertidi beräkningarna skrivits upp med konsumentprisindex, så att den Prop.1989/90:150 reala skatten skall vara oförändrad. Förde har de övriga indirekta skatterna ökat med i genomsnitt9,per ån beräknas dessa intäkter öka medendast 2,i genomsnitt. Långtidsbudgetberäkningarna brukar underskattadessa intäkter vilket framförallt är en konsekvens av beräkningsmetoden, sominnebär att inga nya beslut fattas. Övrigainkomster består av inkomster av statens verksamhet (affärsverkensinleveranser, ränteinkomster, statliga avgifter m.m.), inkomster av försåldegendom, återbetalning avlån m.m. Tillsammans svarar dessa inkomster för entiondedel av de totala inkomsterna och uppgår /9Ltill 57miljarder kn Inkomsterav statens verksamhet är den överlägset största av dessa och uppgår till ca 38miljarder kn Under de gångna sex åren har dessa inkomster genomsnittligt ökat ibetydligt lägre takt än de totala inkomsterna. Närmare hälften av denhistoriska ökningen förklaras av införandet av skatteutjämningsavgiften, denavgift vilken delvis finansierar systemet för skatteutjämning bland kommunen Förfemårsperioden framöver är det i stort sett just skatteutjämningsavgiften somförklarar hela ökningen av de övriga inkomsterna. Denna avgift ökar med närmare7 miljarder kn, vilket dock helt motsvaras av ökningen avskatteutjämningsbidraget på statsbudgetens utgiftssida. 2Riksdagen 1989/90. 4 Statsbudgetens utgifter Prop. Utvecklingenav statsbudgetens utgifter kan studeras ur flera olika aspekten Vanligtvisbrukar utgifterna studeras uppdelade på departementens verksamhetsområdeneller på ändamål. Vidare kan man studera den s.k. real-ekonomiska fördelningenav utgifterna, dvs. utgifterna fördelade på konsumtion, investeringar,transfereringar m.m. och förändringarna över tiden av dessa utgiftstypenUtgiftsutvecklingen i oförändrad pris- och lönenivå visar hur mycket realaresurser som fördelas och förbrukas via statsbudgeten. En känslighetsanalys avutgiftsutvecklingen i låg- och högalternativen ger intressanta perspektiv förolika pris- och lönenivåer . 4.2 Historisk utveckling /84-1988/89 Statsbudgetensutgifter exklusive statsskuldräntor minskade /84-1988/89 medi genomsnitt ca 1,i oförändrad pris- och lönenivå, se diagram 4.1. Omhänsyn tas även till de utgifter som redovisas på inkomstsidan blir dengenomsnittliga årliga minskningen . Den viktigaste orsaken tillminskningen är att statliga bostadslån, studielån samt affärsverkensinvesteringsanslag lyfts ut från statsbudgeten. Finansieringen sker iställetgenom lån framför allt från samt statens bostadsfinansieringsaktiebolag.Effekten av dessa avlyft motsvarar en genomsnittlig årlig minskning avutgifterna med i oförändrad pris- och lönenivå. En annan viktigförklaring till utgiftsminskningen är att utgifterna försysselsättningsskapande åtgärder, till följd av det förbättrade arbetsmarknadslägetsuccessivt minskat. Andra områden där utgiftsminskningar förekommit är bl.a.järnvägar, företagsstöd och livsmedelssubventionen Detta motsvarar engenomsnittlig årlig minskning av utgifterna med ytterligare 0,6 %o. Ävenstora utgiftsökningar förekom , framförallt inom de storatransfereringssystemen till hushållen. Mest ökade barnbidrag, sjukförsäkringoch räntebidrag till bostadslån. Som en konsekvens av mål attbiståndet till ska uppgå till av bruttonationalinkomsten (BNI)ökade även dessa utgiften De här nämnda utgiftsökningarna motsvarar engenomsnittlig årlig ökning av utgifterna . Statsbudgetens utgifterinklusive statsskuldräntor minskade med i genomsnitt ca 2,per ån Denna ytterligare minskning för främst av att statsskuldens värde minskat i reala termer, delvis tillföljd av att en viss amortering kunnat ske. Även ränte- och valutakursföränd ringar har bidragit till de minskade utgiftema för statsskuldräntor. Budget /89 ändrades redovisningspriciperna för räntorna på statsskuldväx- lan Som en engångseffekt av omläggningen minskade statsskuldräntorna detta budgetår med ca 6,9 miljarder kn och ökade med samma belopp 1989/90. uppgick statsskulden till , varav avsåg lån i svenska kronor och avsåg lån i utländsk valuta. Diagram4.1 Utveckling av statsbudgetens utgifter, netto exkl. statsskuldräntoroch Prop. statsskuldräntor /84-1988/89, fasta priser.1983/84=100 y-.. X............ Utgifter exkl. I statsskuldräntorl 83/84 84/85 85/86 86/87 87/88 88/89 Som framgår av diagram 4.1 minskade utgifterna exklusivestatsskuldräntor realt framförallt 1985/86, då bostadslånen lyftes ut frånbudgeten. Därefter har nivån varit i stort sett oförändrad. 4.3 Utgiftsutveckling /91-1994/95 Långtidsbudgeten är varken en prognos eller en plan. Denär en beskrivning av konsekvenser till följd av redan fattade beslut och gjordaåtaganden, förutsatt att inga ytterligare beslut fattas och inga gjordaåtaganden omprövas. Underlångtidsbudgetperioden, dvs. 1990/91 -1994/95, beräknas statsbudgetensutgifter exkl. statsskuldräntor i 1990/prisnivå minska med perån Inklusive de utgifter som redovisas på inkomstsidan beräknas utgifterna blirealt oförändrade. Den främsta orsaken till att utgifterna faller realt är attbostadssubventionerna i form av räntebidrag realt faller , dockfrån en mycket hög nivå 1990/91. Detta beror helt och hållet på kalkylensantagande om fallande ränton Storautgiftsökningar beräknas i övriga transfereringssystem bl.a. till följd avskattereformen (barnbidragshöjning m.m.) och stora utgiftsökningar förarbetsskadeförsäkringen. Till följd av minskande elevantal 1991/92 väntas detnya avtalet på lärarområdet få effekt på budgeten först /93. Den s.k.automatiken i vissa anslag, som t.ex. biståndet till (av BNI),ger också volymökningar . Diagram 4,2 Utvecklingen av statsbudgetens utgifter, nettoexkl. ochstadsskuldräntor /91 -1994/95, fasta priser. Lågalternativet, 1990/91 =100 . 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 beräknas utgifterna falla medi genomsnitt per ån Utgifterna för statsskuldräntor beräknas underperioden /91-1994/95 falla med , till följd av att statsskuldenminskar i reala termer samt antagande om fallande ränton I löpande priser beräknas utgiftsökningen exkl. statskuldräntori lågalter-nativet till i genomsnitt per ån Orsaken till denförhållandevis låga utvecklingstakten är antagandet om en markant dämpning avpris- och löneutvecklingstakten samt antagandet om fallanderänton Med högalternativets antaganden beräknas utgifternas ökning uppgå tillca . Kostnaderna för bostadssubventioner förklarar här en stor delav skillnaden mellan de olika alternativen. Utgifternaför räittor på statsskulden består dels av ränteutgifter för län inom och utomlandet, dels av realiserade valutakursdifferensen För /91uppgår dessa utgifter till 60,0 miljarder kronon 1 lågalternativet minskarutgifterna för statsskuldräntor som en följd av enminskad statsskuld och att räntesatserna successivt antas falla. Ihögalterativet ligger ränteutgifterna kvar på 1991/höga nivå underresten av perioden. Mätt som andel av BNP, beräknas statsbudgetens utgifterexklusive statsskuldräntor minska i båda alternativen, dockväsentligt mer i lågalternativet. Differensen förklaras nästan uteslutande avden snabbare utgiftsökningen i högalternativet. Sammanfattningsviskan en stor del av skillnaden i utgiftsutvecklingen mellan låg- ochhögalternativet hänföras till statsskuldräntorna, räntebidragssystemet ibostadssektom samt till utgifterna för arbetsmarknadspolitiken. Folkpensioneroch andra indexbundna transfereringar ökar också snabbare i högalternativetliksom utgifterna för statlig konsumtion, löner och övrig förbrukning. Tabell 4.1 Utgifter för statsskuldräntor m.m. Miljarder kronor, löpande priser - Räntor på län i svenska kn - Räntor pä lån i utländsk valuta - Räntor på lån i svenska kronor - Räntor pä lån i utländsk valuta Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 4.4 Utgifterna fördelade på departementens verksamiietsområden Utgifterna fördelade på departementen utgår från deanslagsbelopp för /91 som redovi.sas i det revideradebudgetförslaget. För en närmare redovisning av statsbudgetens utgifterfördelade på departement hänvisas till del 2. 4.5 Utgifterna fördelade på realekonomiska kategorier För att underlätta en analys av utgiftsutvecklingen i ettsamhällsekonomiskt perspektiv görs i detta avsnitt en uppdelning av utgifternai realekonomiska kategorien Denna innebär att utgifterna indelas i utgifter förkonsumtion, investeringar, transfereringar och finansiella transaktionen Istort sett överensstämmer denna uppdelning med det internationellanationalräkenskapssystemet (System of National Accounts). Tabell 4.2 Realekonomisk fördelning av statsbudgetensutgifter exkl. statsskuldräntor Miljarderkn, 1990/prisnivå ärlig förändring 1990/91-1994/95 26,3, -1,-1, 136,5 83,5 13,8 23,0 Genomsnittlig årlig förändring 1983/84-1988/89 Investeringar -13, tillhushåll' -3, tillkommuner -1, tillföretag m.m. -8, Finansiellatransaktioner -27, Summautgifter exkl. statsskuldräntor -1, ' inklusive räntebidrag för bostäder 21 Källa: och Under budgetåren1983/84-1988/89 var det främst de minskade utgifterna Prop. 1989/90:150 förinvesteringar och för transfereringar till kommuner och företag som bi- Bilaga1.2 drog till den totala utgiftsminskningen på 1,. Förklaringen är, somnämnts tidigare, att flertalet investeringsanslag lyfts ut från statsbudgetenoch att det statliga stödet till företag minskat. Vidare bidrog den kraftigaminskningen i posten finansiella transaktioner, som förklaras av att en stordel av den statliga utlåningen lyfts av budgeten. Andra transfereringsutgifterökade däremot kraftigt . Störst var ökningen i transfereringartill utlandet i form av u-hjälp och till hushållen, vilka ökade med igenomsnitt per ån Inkluderas även transfereringar från inkomstsidan-avseende sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna - uppgick ökningen till över 5 %per ån Underden kommande femårsperioden beräknas utgifterna minska realt för såvälkonsumtion som investeringan I likhet med den historiska perioden fortsätterutvecklingen med växande transfereringsutgiften I de ökande hushållstransfereringarnaligger främst ökade utgifter för sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna samtbarnbidrag. Förändringarna kommenteras närmare i följande avsnitt. Kostnadernaför den statliga konsumtionen består av utgifter för statlig tjänsteproduktionsamt av omkostnader i den löpande verksamheten såsom inköp av varor, hyror m.m.Utgifterna för konsumtion består till av utgifter för militärt ochcivilt försvar och till av utgifter för universitet och högskolonUtgifterna för polis- och rättsväsende svarar även de för av den statligakonsumtionen. Drygt hälften av konsumtionsutgifterna är lönekostnaden Det böruppmärksammas att försvarets investeringar i sammanhanget betraktas somkonsumtion. Underperioden /91-1994/95 beräknas de statliga konsumtionsutgifterna i fastapriser minska med i genomsnitt per ån Att utgifter minskar beror tillstor del på att endast fattade beslut får återverkningar i beräkningarna.Detta får till följd att de utgifter som styrs av fleråriga ramar eller program- och där det inte finns några statsmaktsbeslut fattade förtiden efter det att programmet löpt ut - faller bort under långtidsbudgetperioden.Exempel på detta är vissa medel inom näringspolitiken. Utgifterför byggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål betraktassom statliga investeringan I likhet med övriga utgifter på statsbudgetenbelastar investeringsutgifterna budgeten vid anskaffningstillfället. Någonperiodisering sker således inte. Under denna rubrik redovisas endast utgifternaför statens egna investeringan De utgifter som går till övriga sektorer iekonomin för investeringsändamål förs som transfereringar till respektivesektor /83 har affärsverkens investeringsanslag lyfts ut ur statsbudgeten. Detta är den främsta förklaringen till att de totala investe ringarna minskade . Statsbudgetens utgifter för investe- 22 ringar består till av väginvesteringan Ilångtidsbudgetberäk- Prop. 1989/90:150 ningarna minskar investeringsutgifterna med i genomsnitt per ån Bilaga 1.2 Transfereringarna svarar för närmare tre fjärdedelar avstatsbudgetens totala utgiften Transfereringarna indelas i undergrupper medutgångspunkt från vilken sektor som är mottagare av inkomstöverföringen, dvshushåll, kommuner, företag samt utlandet. Under budgetåren 1983/84-1988/89minskade utgifterna för företagsstöd som transfereringarna tillhushållen steg kraftigt. beräknas transfereringsutgifternafortsätta att öka. Av de totala transfereringarna går huvuddelen tillhushållen. Den del som redovisas på budgetens utgiftsida består till störstadel av folkpensioner, bostadssubventioner och barnbidrag. Sjuk- ochföräldraförsäkringen redovisas endast till på utgiftssidan. Resterande redovisas på inkomstsidan. Tabell 4.3 IVansfereringar till hushåll Miljarder kr., 1990/prisnivå 1990/91 Genomsnittligärlig förändring Miljarder 1983/84- 1990/91- kronor 1988/89 1994/95 Dessa utgifter på inkomstsidan har under senare delen av1980-talet vuxit snabbare än de inkomster mot vilka de nettoredovisas. Denhuvudsakliga orsaken till detta är den kraftiga ökningen inom sjukförsäkringentill följd av bl.a. den ökande frånvaron. Vidare har utgifterna förarbetsskadeförsäkringen stigit. väntas hushållstransfereringarna fortsätta att öka,dock i en betydligt lugnare takt. Detta förklaras främst av att utgifterna förräntebidragen väntas falla p.g.a. antagandet om fallanderäntor och att utgifterna för sjukförsäkringen stabiliseras. Dock beräknas enkraftig volymökning inom arbetsskadeförsäkringen. Tabell 4.4 Transfereringar till kommuner Miljarder kr., 1990/prisnivå 1990/91 Genomsnittligärlig förändring miljarder /84- 1990/91- kronor 1988/89 1994/95 Summa transfereringar till kommunerna -1,9 < Bidrag till driften av Transfereringartill kommuner omfattar dels specialdestinerade statsbidrag, Prop. 1989/90:150dels allmänna statsbidrag som t.ex. skatteutjämningsbidraget. Transfere- Bilaga1.2 ringarna till kommunsektorn beräknas realt öka med i genomsnitt perår, jämfört med en minskning med 1,i genomsnitt . Framförallt är det skatteutjämningsbidraget och bidraget tillbarnomsorgen som växer. Ökning av skatteutjämningsbidraget finansieras dockhelt av en motsvarande ökning av skatteutjämningsavgiften på budgetensinkomstsida. Transfereringarti\l företag m.m. inkluderar överföringar till såväl privata som statligaföretag. Som framgår av redovisningen av arbetsmarknads- ochindustridepartementets verksamhetsområden har dessa insatser skurits nedkraftigt /83. I fasta priser beräknas dessa utgifterminska med . Transfereringarnatill utlandet består i huvudsak av anslag till utvecklingsbistånd. Utgifternaför biståndet följer utvecklingen av BNI och beräknas öka med i genomsnitt 1,. 1posten finansiella transaktioner ingår statlig utlåning såsom lokaliseringslån,förändringar i dispositionen av rörhga krediter m.m. De finansiellatransaktionerna är av stor betydelse för sparandets utveckling. I föreliggandesammanhang saknar de emellertid betydelse eftersom de inte ian-språktar realaresurser. 4.6 Utgifterna fördelade efter ändamål Föratt underlätta en internationell jämförelse redovisas i tabell 4.4 nedanstatsbudgetens utgifter fördelade efter det ändamål de fyllen Fördelningen ärgjord utifrån den internationella klassifikationsmodellen, förkortad . Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Tabell 4.5 Statsbudgetens utgifter fördelade efter ändamål Miljonerkronor, 1990/pris- och lönenivå 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 förändring 1990/91-1994/95 380 4 4 175 -971 -233 -487 -66 -109 -384 -3 246 -256 -2200 -7 -3 -2838 26048 36375 14 555 .57 159 -108 5105 686 Fritidsverksamhet,kultur och Jord- ochskogsbruk, jakt och -27 6 42 -762 -262 -1112 -0,-0,0,0, -980 -19, 5 Budgetsaldo Prop. Denbild av budgetsaldots utveckling som tecknats i de senaste årens långtidsbudgetarskulle kunna beskrivas på följande sätt. I ett altemativ med läg pris- ochlöneökningstakt försämras saldot först något för att därefter förbättras. Iett andra alternativ med snabbt ökande priser och löner blir resultatet detomvända: saldot förbättras i början av perioden för att sedan åter försämras. Förklaringentill budgetsaldots utveckling i det ovan beskrivna lågalternativet är att enlåg pris- och löneökningstakt antas medföra god konkurrenskraft för svenskaföretag, vilket ger snabb ekonomisk tillväxt och låg arbetslöshet. Dettagenererar i sin tur höga skatteinkomster, som utgifterna förarbetsmarknadsåtgärder kan hållas nere. Utvecklingenav budgetsaldot i ovan beskrivna alternativ med snabbt ökande priser och lönerförklaras av att en pris- och löneökningstakt som är högre än omvärldens antasleda till försämrad konkurrenskraft för svenska företag, med stagnerandetillväxt och ökad arbetslöshet som följd. Därmed stagnerar även skatteinkomsterna,som utgifterna för arbetsmarknadsåtgärder ökar, vilket medför ettförsämrat budgetsaldo. Innan de höga priserna och lönerna slår igenom påföretagens konkurrenskraft medför de dock ökade skatteinkomster, varför saldotförbättras i periodens början. Utvecklingenunder har inneburit stora pris- och löneökningar, vilka dock intemedfört den höga arbetslöshet som antagits i långtidsbudgetberäkningarnashögalternativ. Detta beror på gynnsamma yttre omständigheten En ovanligt lång ochstark internationell högkonjunktur har inneburit snabbt växande marknader,vilket har medfört växande exportinkomster trots minskande marknadsandelanPriserna på svenska exportprodukter har också stigit snabbare än priserna påsvensk import dvs. våra terms of trade har förbättrats. Dessa faktorer harmedverkat till att ekonomin utvecklats på ett gynnsammare sätt än vad somantagits i tidigare högalternativ. Budgetutvecklingeni de två pris- och lönealternativen framgår av följande diagram. Diagram5.1 Budgetsaldo 1989/90-1994/95 Miljarderkr., löpande priser Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 En försämring av saldot uppstår 1991/92 i båda alternativen.Därefter sker i lågalternativet en successiv förbättring av budgetsaldot. Ihögalternativet fortsätter saldot att försämras . Tabell 5.1 Budgetsaldo 1983/84-1994/95 Miljarder kronor, löpande priser Utfall 1983/84 -77,1 -68,5 -46,8 -15,2 -fl,5 1991/92 435,1 -16,5 1992/93 456,6 1993/94 487,2 1994/95 519,1 1991/92 454,8 -10,3 1992/93 468,7 -19,1 1993/94 485,4 -22,2 1994/95 512,3 -18,7 6 Denoffentliga sektorn Prop. Bilaga 1.2 Den offentliga sektorn omfattar staten inkl.socialförsäkringssektorn samt 'Den privata sektorn består av hushåll samtfinansiella och icke-finansiella företag. De samlade offentliga utgifternaberäknas uppgå till av BNP /91. Av detta beloppsvarar staten och kommunerna för omkring två femtedelar vardera. Den resterandefemtedelen utgörs av socialförsäkringssektorn. Långtidsbudgetens beräkningar avser i första handstatsbudgeten. För att få en rättvisande och heltäckande bild av de offentligafinanserna, är det dock nödvändigt att studera även övriga offentliga sektoren Regeringen och beslutsfattande är inteavgränsat enbart till statsbudgeten. Gränserna mellan delsektorerna är inteheller givna och verksamhetsansvar flyttas.