prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — 2.1 Inriktningen av samarbetet inom och inomEuropeiska gemenskapema (EG) Detnordiska forskningssamarbetet har en lång tradition och del har fortlöpandeutvecklats lill att läcka ett brett fält och etl stort antal aktiviteter. Samarbetetär dels formaliserat, främst genom och dess organ, delsmer informellt, l.ex. genom forskningsrådens olika samarbetsorganisationer ochgenom direkta kontakter mellan olika universitet, institutioner och enskildaforskare. Viktigamål för del nordiska forskningssamarbetet är alt åstadkomma alt ländernas insatser samordnas, atl kunskap och utmstning utnyttjas 21 gemensamt,och att de nordiska ländemas möjligheter att delta i ett vidare Prop.1989/90:90 intemationellt samarbete stärks. del av den verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budgetavser forskningsrdalerade insatser. Av ministerrådets samlade utgifter år 1988gick sålunda , vilket moisvarar 250 milj. danska kr., lill FoU-verksamhet. Isyfte atl stärka del nordiska FoU-samarbetel, särskilt del med industriekinriktning, har minislerrådsorganisalionen i de ekonomiska handlingsplaner somministerrådet (finansminislrama) lade fram och tillförtsbetydande resurser. 1 den nuvarande handlingsplanen, som avser perioden19891992, anslås totalt 122 milj. danska kr. för industriell utveckling ochforskning. Särskilt prioriteras del biotekniska samarbetsområdet ochverksamheten vid Nordiska industrifonden. FoU-verksamhet avser dels etl 30-lal institutioner ellersamarbetsorgan av mer permanent karaktär, dels projektverksamhet av merbegränsad varaktighet. har dessutom ett par störresamarbelsprogram genomförts. Det gäller handlingsplanen pådala-leknologiområdel som genomfördes . Del gäller vidaresamarbetsprogrammet på bioleknikområdet som påbörjades år 1988.1 den nordiskahandlingsplanen för kulturellt samarbete har dämlöver salsats påbl.a. Vidare bedrivs forskning på energiområdet, och ell nytttreårigt forskningsprogram avses inledas . Nordiskaindustrifonden har stor betydelse för ministerrådels FoU-verksamhet, bl.a. isamband med genomförandel av programmen för teknisk forskning och utveckling,dalaleknologi och bioteknik. inrättades som etl rådgivande organ tikNordiska ministerrådet. Del har till uppgift allfrämja nordiskt forskningssamarbete saml atl ta initiativ och lämna förslaglill ministerrådet. har lämnat ett förslag lill om riktlinjer för forskningspoliliska rådets verksamhet under perioden19901992. Några konkreta punkter i förslaget går bl.a. ul på all del skalletableras ell nordiskt miljöforskningsprogram, att samarbetet om arktiskforskning skall stärkas saml alt koordinering mellan de nordiska ländema skallske inför dellagande i resurskrävande intemationella projekt. Altöka effektiviteten i användningen av knappa FoU-resurser är ell generellt motivför europeiska samarbetsinitialiv. Mol bakgmnd av de resurser som krävs förutveckling av nya teknologier är del för en enskild nations FoU endast punktvismöjligt atl initiera ny forskning som kan resultera i industriell tikämpning.Samtidigt har del inte minsl för svensk del visat sig all förelagen har varitframgångsrika all genom intemationellt samarbete ta hem och vidareutveckla nyteknik av kommersiekt intresse. Allutveckla det europeiska forskningssamarbetet är motiverat även från andra utgångspunkter. De miljöproblem den europeiska kontinenten ställs 22 De är också av en sådan omfattning alt det Prop.1989/90:90 redan av den orsaken är omöjligt att angripa dem enbart på nationellnivå. a. möta utmaningen från den internationella konkurrensen, framför alltfrån och , har nya kraftfulla initiativ lagils inom EG och enskildaländer inom all på nytt stärka position. Samarbetet mellan EGoch EFTA-länderna har förstärkts. Sålunda har fastslagits att det ligger iländernas gemensamma intresse atl bygga upp ell dynamiskt ekonomiskt område iEuropa. För all uppnå detta mål är man överens om all forsknings- ochutvecklingsresurserna måste samordnas. Delta är bakgmnden till del ramavtalmellan och EG om vetenskapligt och tekniskt samarbete somundertecknades (prop. 1985/86:89). Avlalel avser samarbete "inomområden av gemensamt intresse, som är föremål för gemenskapemas och Sverigesforsknings- och utvecklingsprogram". År1987 fattade EG beslut om del andra ramprogrammet för sitt FoU-samarbete.Programmet har en omfattning av ca 6 miljarder European Currency Unils (ECU),motsvarande ca . Tyngdpunkten i forskningsinsatsema i EG:sprogram ligger på del tekniskt-industriella området. Idet ramprogram som kommer att gälla för EG:s FoU-samarbete åren 19901994framhåks bl. a. nödvändigheten av all den europeiska gmndforskningenförstärks. Beträffande de framlida forskningsinsatsema föreslås alt miljö ochlivskvalilelsfrågor i vid bemärkelse får en kraftigare framtoning än hittills.Samtidigt betonas betydelsen av fortsalla insatser för att stärka deneuropeiska industrins konkurrenskraft. Detfinns huvudsakligen två former för ett EFTA-land all delta i EG:sFoU-program: programnivå eller projeklnivå. Dellagande på programnivå innebärall EFTA-landet blir fullvärdig medlem i ell program genom all betala enBNP-andd av den budget som EG beslutat för programmet i fråga. Denna avgiftfinansieras i allmänhet av staten. För svensk del innebär detta all svenskaförelag och forskningsinstitutioner på samma villkor som sina motsvarigheterinom EG kan inkomma med projektförslag och tävla om en plats i programmet medfinansiellt stöd ur dess budget. Vid denna samarbelsform sluts särskilt avtalmellan och EG. Deltagande på projektnivå innebär att EFTA-landet inteköper fullt medlemskap i ell program genom BNP-andd, men all dess förelag ochinstitutioner kan ansöka om atl delta i ett projekt inom programmet utan atterhålla finansiellt stöd från EG. För del måste alllsä den svenskaprojektparten själv svara för hela projektkostnaden, medan inom EG förelag fårupp till projektstöd och institutioner upp lill . Det är EG som avgörvilken av de två formerna som slår öppen för i fråga om ell visstprogram. Hillills har EG vall atl acceptera programnivån för sådana programdär forskningsinstitutioner utgör en tung del av projeklpartema, medan EG velatbegränsa inflytandet från icke-medlems-länder i de industrislrategiskaprogrammen och således öppnat dessa endast på projektnivå. 2.2Sveriges fortsatta deltagande i intemationellt FoU- Prop. 2.2.1Motiv för att utvidga samarbetet Innehålleti och motiven för del intemationella samarbetet växlar. Förgmndforskningens del är den kvaliletshöjande aspeklen dominerande, både vadgäller själva kunskapslikflödet och de ökade möjligheter som ges lill kritiskprövning och debatt. 1 många fall är därtill kontakter över gränsernanödvändiga för all en forskningsinsats över huvud tagel skall kunna genomföras. Förden tillämpade forskningen är det av särskilt intresse all intemationellsamverkan kan öppna genvägar lill en högre kunskapsnivå och snabbareidéutveckling och därmed verka resursbesparande och samtidigtef-feklivildshöjande för svensk dd. Förindustriell utveckling är betydelsen av atl komma in på nya marknaderuppenbar. Men även om del industriella utvecklingsarbetet sker i enkonkurrenssituation kan intemationell samverkan också i detta fall leda lilldirekta besparingar av inhemska resurser genom den kombinerade effekten av attdubbelarbete undviks och alt kunskaper las fram lill ell lägre pris. Kvalitetoch utvecklingskraft i forskningsarbetet har i alla lider fömtsatt oförhindradekontakter med omvärlden. Historien visar all det vetenskapliga arbetetskvalitet snabbi urholkas då forskama tvingas underkasta sig t. ex. politiskarestriktioner. Rördsemöjlighelemaför kapital, människor och idéer har i den industrialiserade världen aldrigvarit större än . Den intemationalisering av samhäke och ekonomi vi ser idagär både kvantitativt mer omfattande än tidigare och kvalitativt ny.Röriighelens motor är den tekniska och ekonomiska utvecklingen, dvs. har det intemationella beroendet fåll nyadimensioner. Fusioner och nätverksbindningar ger förelagen ett hell annathandlingsutrymme men också en helt annan konkurrenssituation . Vetenskapsakademiensanalys av del svenska samarbetet med europeisk forskning visar atl detta ärinne i en dynamisk utveckling. Intemalionaliseringsprocessenhar pågått och fått aktivt stöd i den svenskaforskningspolitiken. Den senaste lidens politiska skeende i hartillfört en ny dimension i utvecklingen och dramatiska förändringar avfömlsältningama för forskningssamarbetet. Både vad gäller utvecklingen iÖsteuropa och utvecklingen i föreligger nya fömtsättningar ijämförelse med situationen , när den föregående forskningspropositionenpresenterades. Forskningär ell kraftfullt säll alt åstadkomma internationell samver kan. Forskare försöker enas om praktiska lösningar och värderingen av vad som är god forskning är i allmänhet densamma över hela världen. En era av politisk avspänning föregås ofta av en större öppenhet för forsk ningssamarbete. Del svenska forskningssamarbetet med är ell exempel på delta. har en rad kontakter inletts och del finns nu goda fömtsättningar alt utvidga del praktiska samarbetet. Utvecklingenav forskningssamarbetet med EG är ell annal exempel på Prop. 1989/90:90 sammaeffekt. Den positiva utvecklingen av del handelspolitiska samarbetet mellanEFTA-ländema och EG har föregåtts av ell växande forskningssamarbete.Forskningssamarbetet har fåll tjänstgöra som vägröjare i kontaklema på en radandra områden. Situationen blir för svensk del ännu bättre genom att svenskforskning håller en i ell inlemationdll perspektiv hög kvalitet, vilket gör denintressant i ett intemationellt samarbete. Dessafömtsättningar måste vägas in i den långsikliga planeringen och prioriteringenav samlade resurser för FoU. De är utgångspunkten för de förslag somläggs fram i denna proposition. 2.2.2Förstärkning av samarbetet med EG Idd internationella perspektivet i regeringens forskningspolitik för 1990-lalelär en av tyngdpunktema utvecklingen av forskningssamarbetet med EG. Mot bakgmndav ramavtal mellan och EG bedriver regeringen fortlöpandeförhandlingar om förstärkningar av de vetenskapliga och tekniska kontaklemainom de områden som ingår i EG:s FoU-program. Iregeringens allmänna strävan atl förstärka gmndforskningen är det av flera skälangelägel att la lill vara de möjligheter som tillkommer genom anslutning lillEG-samarbdd. Fömtom att EG-projeklen kan ge den svenska forskningen intressantalikfäken atl utveckla sin kompelens, är de värdefulla genom dekontaktmöjligheter som öppnas. Därigenom förhindras atl svenska forskareställs inför onödiga formella och praktiska svårigheter att samarbeta medeuropeiska forskargmpper. På så sätt förstärks också del direkta bilateralasamarbetet genom samarbetet inom EG:s ramprogram. EG-programmenhar redan resulterat i nya och varaktiga informationskanaler mdlan företag ochforskningsinstitutioner i medlemsländema. De kunskaper om varandra somdeltagama i EG-programmen skaffar sig utgör en gmnd för en rationellstmkturomvandling av såväl industri som forskningssystem inom EG-blockel. Ensådan stmkturomvandling ligger i linje med strävandena all realisera en inremarknad 1992. Del är av strategisk betydelse för svensk industri och forskningall kunna delta i denna process. Gemensammastandarder och gränssnitt är inom många områden en fömtsättning för atl engemensam marknad skall kunna uppnås. Standardiseringsfrågor är därför enviktig del av EG:s FoU-program. , dominerat av EG och dess framtida inremarknad, är del mest betydande avsättningsområdet för svensk export. Vårindustri har således ell stort intresse av alt i största möjliga utsträckningdelta i och påverka den gemensamma teknikutveckling som EG organiserar i sittramprogram för FoU. Vadgäller det kommande ramprogrammet för EG:s FoU-verksamhet 19901994 bör framhållas att detta till sin allmänna inriktning stämmer väl med de övergripande prioriteringama i den svenska FoU-planeringen. I EG:s nya program läggs ökad tyngd på miljö och energi saml på yngre 25 forskares rörlighet.Samtidigt bibehålles program inom t. ex. informations- Prop. 1989/90:90 ochmaterialleknikområdena som är av stort intresse för svensk industri. Delkan vara lämpligt all här ge en kort orientering om hur del samarbete somredan har inletts och är under utveckling kommer att organiseras på svensksida. Då avtal slutits om samarbete på programnivå inom ell delprogram böransvaret ligga samlat under den myndighet som främst berörs och medlen härföranvisas samlat lill denna. Vad gäller samarbete på projektnivå får däremoikaraktären av de enskilda projekten vara avgörande. Inom de enskildadelprogrammen pågår projekt av mer eller mindre tillämpad karaktär. För allundvika osäkerhet om ansvarsfördelningen då flera myndigheter har medel församarbete avseende olika delar av ell visst program är del angeläget altmyndigheterna nära samverkar. Där så är lämpligt bör en av myndighetema åläggasett samordningsansvar. Det är angelägel alt de ansvariga myndigheterna såeffektivt som möjligt sprider information om de möjligheter till dellagande iEG-programmen som öppnas för svenska förelag och institutioner. Somanmäldes kompletteringsproposition (prop. 1988/89: 150, bil. 2)förordar regeringen så långtgående dellagande som möjligt i EG:s FoU-program.Vad gäller ramprogrammet 19901994 innebär detta all de förhandlingar som nuinleds med EG bör syfta lill ett fullständigt dellagande på ramprogramnivå.Detta är också det mål som uttalals gemensamt av EFTA:s medlemsländer i depågående samtalen med om ell mer stmktureral samarbete mellanEG och EFTA. fullständigt deltagande ger bättre möjligheter all påverkaverksamhetens innehåll och inriktning än samverkan ad hoc. Regeringen avseråterkomma lill med förslag om all läcka de kostnader som kan uppståvid inträde i samarbete inom del kommande ramprogrammet. Förmedverkan på projekt- och programnivå i nu pågående ramprogram utgår ävenfortsättningsvis medel från anslag under respektive departement som berörs. 2.2.3Förstärkning av de direkta bilaterala forskarkontakterna EG-programmensinriktning är hårt styrd från och de medverkande regeringama.Som komplement lill dessa är det därför angeläget all stärka delforskningssamarbete som styrs av forskama själva. Detta är den andratyngdpunkten i regeringens förslag. Delinformella eller löst formaliserade vetenskapliga samarbetet bygger på ömsesidigt vetenskapligt intresse och har låga administrationskostna der. Själva innehållet i forskningen är oftast internationellt: "det finnsinga svenska atomer, tyska supraledare, franska DNA-molekyler eller engelskt ozon", konstaterar naturvetenskapliga forskningsrådet. Men även då forskningsuppgiflema med avseende på ämnesval kan framstå som speci fikt svenska, t. ex. när det gäller etl ämne ur svensk historia eller svensk sociologi, är anknytningen lill teori- och metodutvecklingen i del intema forskarsamhället av betydelse. Genom det vetenskapliga referens systemet sker den nödvändiga prövningen av svenska forskningsinsatsers kvalitet. Som statistiken visar är vissa delar av svensk medicinsk forskning 26 avutomordentligt hög kvalitet och har ett inflytande långt utanför landels Prop. 1989/90:90 gränser. Så är också den medicinska forskningen det områdeinom svensk FoU som har den starkaste traditionen av internationell samverkanoch samförfatlarskap. Idet föregående har framhållits att del intemationella forskningssamarbetetgivetvis också har andra ur inomvelenskaplig synpunkt särskilt intressantamotiv. Naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning bygger i ökandeomfattning på forskningsulmslning som är så dyrbar alt den inte kaninförskaffas eller utnyttjas lill fullo av ell enda land och dess forskare.Västeuropa har i delta avseende varit föredömligt. efler andravärldskriget började man planera den gemensamma käm-forskningsanläggningenCERN, som sedan utvecklats lik världens ledande laboratorium i sin art. Avsärskilt intresse är all doktorander och yngre forskare ges tillfälle lillintemationella kontakter och forskning vid utländsk institution. Regeringenföreslår all de särskilda medel som anvisas lill för stödlill forskningens intemationalisering förstärks med 4 milj. kr. budgdård1991/92 och 2 milj. kr. ård 1992/93. Vidarekommer de betydande förstärkningar av forskningsresursema som föreslåsgenerellt ge avsevärt utökade möjligheter för atl utveckla svenska forskaresdellagande i den intemationella dialogen. Del ger också möjlighet all förbättravillkoren för utländska forskare i . Regeringensgmndsyn är att det vetenskapliga samarbetet över gränserna när det gällergmndforskning i första hand bör bygga på forskamas egna initiativ. Detta nödvändiga kvalilelsprövningen och gör det därmed möjligt att effektivareutnyttja landels begränsade FoU-resurser. När vi vik utveckla detintemationella samarbetet på forskningens område måste vi varamedvetna om alt del på många håll gäller andra villkor för forskamasintemationella kontakter. Statema inom har t. ex. hillills haft hårtreglerade förhållanden för forskamtbytet. Även i andra länder som har enrelativt svag FoU-slmklur är forskningsutbytet med utlandet i uppbyggnadsskedethårt reglerat på regeringsnivå. Delta påverkar fömtsättningama också försvenska forskare att utveckla ett bilateralt samarbete. Somanalysen i del föregående visade kan del även för svensk del finnas klarautrikespolitiska motiv för riktade insatser som stimulerar till ökadFoU-samverkan men som också i hög grad kan vara av intresse ur utrikes-ochhandelspolitisk synpunkt. IÖsteuropa pågår nu en glädjande utveckling som mycket snabbi synes leda tilldemokratisering och ökad öppenhet. Härigenom ökar också fömtsättningama för envidareutveckling av FoU-samarbelel. Del är etl intresse både för deösteuropeiska staterna och för omvärlden all vidga del tidigare hårt regleradesamarbetet. Avde skäl som här har framförts är del lämpligt atl medel ställs lill förfogande för särskilda insatser för denna typ av bilateral forsknings samverkan. Utöver den allmänna förstärkningen av fakulletemas och forskningsrådens resurser som har nämnts föreslår regeringen betydande resursförstärkningar för i första hand samarbete med Östeuro- 27 Insatsema kanemellertid även gälla förstärkning av del vetenskapliga Prop. 1989/90:90utbytet med , l.ex. stöd till ell direkt forskningsutbyte med mindreEG-medlemsslater. Hämtöver kan även forskningssamarbete med utomeuropeiskaländer komma i fråga. Medlen bör kunna nyttjas för bl. a. inventeringar ochförhandlingar om lämpliga samarbelsprojekl och finansiering av den svenskapartens kostnader saml i viss mån, exempelvis då så krävs av valutaskäl, stödlill utländskt deltagande. Stöd bör kunna utgå såväl lill forskare ochforskningsprojekt vid universitet och högskolor som till forskningssamarbete avmer tillämpad karaktär. Fr. o. m. /92 föreslås etl tillskott av15 milj. kr. för dessa ändamål och fr. o. m. /93 ytterligare 15milj. kr., dvs. en sammanlagd höjning av 30 milj. kr. De närmare formema förfördelning av medlen beslutas av regeringen. Ienlighet med ell särskilt regeringsuppdrag har utarbetatförslag till nya former för forsknings- och utvecklingssamarbetet medSovjetunionen. Förslaget innebär all huvuddelen av de medel som anslås lillforskningssamverkan med utnyttjas för atl stödja gemensamma,forskarinitierade projekt. Hämtöver föreslås alt stöd bör ges bl. a. tillbilaterala symposier och individuella resor. Efter beredning kommer förslagetatt ligga till gmnd för fortsalla förhandlingar om fömyade avtal påakademinivå mellan och . För detta samarbete beräknas ellbehov av en förstärkning av 10 milj. kr. utöver de resurser som föreslås idenna proposition. Regeringen finner förslaget värdefullt och avser återkommalill i anslagsfrågan. 3 Den grundläggande forskningen Prop. Allasamhällssektorer, såväl offentliga som privata, har höga ambitioner ochförväntningar när del gäller forsknings- och utvecklingsinsatser. För atl dessaskall kunna förverkligas måste goda fömtsättningar skapas för att insatsernaskall bli framgångsrika. Viktiga fömtsättningar är all del finns tillgång påkvalificerade forskare och att del finns en tillräcklig bas av frittkunskapssökande inom gmndforskningen, som kan föras vidare inom tillämpadforskning och utvecklingsarbete. Delär nödvändigt atl den svenska gmndforskningen och forskamtbildningenförstärks. Kunskapema måste fördjupas för atl lösa inte bara dagens problemulan också för att skapa beredskap för morgondagens. Samhället kommer i ökadutsträckning inom alla verksamhetsområden all behöva alltmer kvalificeradarbetskraft. Del innebär ett ökat behov av personer med forskamtbildning.Forskning och kvalificerad utbildning är ett av fundamenlen för en politikinriktad på tikväxt, bättre miljö och fortsatt demokratisering. Gmndforskningoch forskamtbildning har tillförts resursförstärkningar genom samtliga deforskningspropositioner som lagts fram . De statliga insatsemainom gmndforskning och forskamtbildning har emellertid inte vuxit i samma taktsom de resurser som avsatts för forskning och utveckling inom näringslivet. Regeringenföreslår därför även i denna proposition kraftiga förstärkningar förgmndforskning och forskamtbildning. Dessa förslag läggs fram i ell läge när iprincip inga andra delar av den statliga verksamheten tillåls växa. Fömyelsemåste där ske inom befintliga ekonomiska ramar. Utöver de nu föreslagnaförstärkningarna inom gmndforskning och forskamtbildning måste självfallet kravställas på förnyelse också genom omprioriteringar. Resurstillskottenkoncentreras lill vissa områden: riktade insatser för forskningsorganisationeni högskolan forskningsstödjande versamhelvid de mindre och medelstora högskolorna Somtidigare redovisats får även del intemationella forskningssamarbetet betydandeförstärkningar. 3.1 Villkoren för den grundläggande forskningen i Somhar framgått i det föregående håller svensk grundforskning internationelltsett en hög kvalitativ nivå. Det visar såväl utvärderingar, som gjorts bl.a. iforskningsrådens regi, som kvantitativa studier av hur olika forskningsresultatciteras. Starktbidragande till den höga kvaliteten på svensk forskning är alt i princip alla statliga medel, som anvisas för forskning, skall fördelas och användas efler vetenskaplig kvalitetsprövning, där alternativa använd ningar av medlen ställs mol varandra. Vetenskapligt högt kompetenta 29 organhar ansvaret för detta, såväl inom högskolan som inom forsknings- Prop.1989/90:90 rådsorganisationen. Forskningoch forskamtbildning måste också ha en viss bredd. Även om prioritet ges åt devetenskapligt bästa forskama och forskningsmiljöema måste vårt forskningssystemtillgodose behoven av forskning och forskarutbildning på inlemalionekljämförbar nivå inom ell brett spektmm av ämnen och forskningsinriktningar. Sverigekan inte vara "självförsörjande" när del gäker forskning. Bådeekonomiskt och personellt saknas resurser för detta. Som redovisats i delföregående utgör de svenska forskningsinsatsema ungefar av forskningen ivärlden. Även med kraftiga förstärkningar kommer andelen inte all öka nämnvärt.Flertalet vetenskapliga landvinningar av betydelse för kommer såledesockså i fortsättningen alt göras utanför vårt lands gränser. Engmndprincip i vetenskapssamhället är att forskningens resultat skall vara fritttillgängliga. Inom har antagits en rekommendation, som preciserarvad detta bör innebära mer konkret. Del räcker dock inte med altforskningsresultaten är tillgängliga. De måste också kunna uppfattas och förslåsoch ligga till gmnd för såväl fortsall forskning som utvecklingsarbete. Demåste kunna införlivas i forskamtbildning och, när så är lämpligt, också iannan utbildning. Detta är etl av motiven för att måste ha engmndforskningsorganisation som också omfattar områden, där svenska forskarekanske inte just ligger i frontlinjen. Verksamhet måste finnasockså här för att skapa en bas för all ta emot nya forskningsrön och för allutbilda nya generationer av forskare också inom dessa ämnen.