prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — I paketet ingick även en investeringsskalt på 10 %på oprioriterat byggande i Stockholms- och samt en särsildfastighetsskatt inom samma område. Investeringsavgifien förelås höjas lill 30%och utsträckas lill alt även omfatta . Ytterligare höjning avskatterna på tobak och sprit sker i ån Mervärdeskatten höjs tillfälligtmed (från ) t.o.m. 31december 1991. Omsättningsskatten på penningmarknaden togs bort iår och omsättningsskatten på aktier och optioner halveras från den 1 januarinästa år. Inkomstema av arbetsmiljöavgiften fonderas i arbetsmiljöfonden och inräknasinte i statbudgeten. Fondens medel skall , med början i ånutgå lill all finansiera åtgärder för att förbättra arbetsmiljön. Statens inkomster av socialförsäkringsavgifter minskar iår och nästa ån Folkpensionsavgiften sänktes den 1 januari1990 för att balansera den lika stora höjningen av ATP-avgiften. sänkning med avarbetsgivaravgifterna avise- Prop. 1989/90:150 råts. Tranfereringarna till hushåll beräknas öka 1990och 1991. Förutom de förbättringar av bidragen som ingår iskattereformen höjdes barnbidragen med motsvarande nästan 2miljarder kn För utbetalningarna från arbetsskadeförsäkringen väntas enfortsatt kraftig ökning. Statens ränteutgifter beräknas öka och trotsatt statskulden minskat. Det beror dels på att ränteutgifterna och 1989tillfälligt drogs ned genom en omläggning av principerna för redovisningen avräntor på statskuldsväxlar, dels på det höjda ränteläget. Statsbidragen till sjukförsäkringen beräknas minska med ca10 miljarder kr. 1991 genom att en arbetsgivarperiod införs i sjukförsäkringen.Statsbidragen till arbetslöshetskassorna reduceras till följd avökade egenavgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. För att neutraliseraeffekterna av skattereformen för den kommunala sektorn skall ett belopp på ca7,5 miljarder kn återföras från kommunerna till staten 1991.1 tabellen harstatsbidragen minskats med detta belopp. Det ökade bostadsbyggandet och höjdräntenivå medför att räntebidragen till bostäder stiger kraftigt underprognosperioden. Den statliga konsumtionen beräknas öka i volym med 2,5 %1990 och med 1991 . Utvecklingen med en minskning avantalet anställda inom de statliga myndigheterna väntas fortsätta. Konsumtionendras upp av en relativt stark ökning av statens inköp. Socialföräkringssektorn omfattar allmäntilläggspensionering (inkl. löntagarfonder), allmän sjukförsäkring (inkl.föräldraförsäkring) samt arbetslöshetsförsäkring. Det finansiella sparandetinom socialförsäkringssektorn består i stort sett av uppbyggnaden av allmännapensionsfonden. De övriga delarnas sparande är obetydligt. Den allmänna tilläggspensioneringen (ATP) finansierasgenom avgifter och avkastning på AP-fondernas tillgångar, som huvudsakligenutgörs av räntebärande tillgångan har pensionsutbetalningarna varitstörre än avgiftsinkomsterna och uppgick underskottet till ca 10 miljarderkn Genom AP-fondernas inkomster av räntor, utdelningar och skatter på ca 44miljarder kn visade det finansiella sparande ett överskott på ca 33 miljarderkn . ATP-avgiften höjdes med 2 procentenheten Trotsdetta balanserar inte avgiftsinkomsterna och utbetalningarna i ån Detfinansiella sparandet beräknas till ca 49 miljarder kn 1990. ökaravgiftsunderlaget till följd av de basbreddningar som ligger i skattereformenoch det finansiella sparandet beräknas till 43-50 miljarder kn beroende pålöneökningarna. Pensionsutbetalningarna blir lika stora i båda alternativen. Sjukförsäkringen finansieras genom arbetsgivaravgifter ochstatsbidrag. Utbetalningarna till hushållen har ökat kraftigt till följd av sjuk försäkringsreformen 1988 och den förbättring av föräldraförsäkringen som 74 Tabell 9:4 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 1989 1990 1991 Alt.l Bidragfrån staten 25,7 29,3 Transfereringartill hushåll 121,1 135,9 Konsumtion m.m. 4.3 4,8 Finansiellt sparande 32,7 48,6 19,8 13,7 17,3 16,2 -39,1 - 2,9 4,6 1,5 - 0,2 4,6 5,9 Källor: , ,och . En arbetsgivarperiod isjukförsäkringen införs från . Det innebär att arbetsgivarnaövertar utbetalningarna för sjuklönen av ensjukdomsperiod. Därmed minskar utgifterna för sjukförsäkringen vid oförändratsjuktal med 15-16 miljarder kn nästa ån Arbetsgivarna kompenseras delvis genomatt arbetsgivaravgiften sänks , vilket minskar inkomsternainom sjukförsäkringen med ca 6 miljarder kn Arbetsgivarperioden isjukförsäkringen frigör resuser inom försäkringskassorna, vilket väntas bidratill att behandlingen av arbetsskadeärenden kan påskyndas. Därigenom förkortassjukförsäkringsperioden i arbetsskadeförsäkringen. De minskade nettoutgifternainom sjukförsäkringen medför att statsbidragen minskan 1 sjukförsäkringensutgifter ingår även bidrag till privat och offentlig sjukvård samt läkemedelssubventionenDessa utgifter beräknas uppgå till ca 26 miljarder kn 1990 och 1991. Utbetalningarnainom arbetslöshetsförsäkringen finansieras, sedan reglerna ändrades 1 juli1988, i stort sett helt av statsbidrag. De utbetalda arbetslöshetsersättningarnaminskade 1988 och 1989 till följd av den sjunkande arbetslösheten. ochnästa år väntas arbetslösheten stiga, vilket medför ökade utbetalningan Fno.m.1990 höjs den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen i taktmed löneutvecklingen för industriarbetare. Egenavgifterna inomarbetslöshetsförsäkringen fördubblas fno.m. 1991 och statsbidragen reducerasdärmed i motsvarande grad. Den kommunala sektorn består av primär- ochlandstingskommuner samt församlingar och kommunalförbund. harsektorn haft ett negativt finansiellt sparande. Inkomsterna har dock täckt delöpande utgifterna medan en del av investeringarna finansierats med upplåningeller neddragning av rörelsekapitalet. var kommunernas finansiellasparandeunderskott preliminärt ca Tabell 9:5 Kommunernas inkomster och Bidrag från staten och -5,7 -4,8 -0,2 -9,3 -20,1 -12,8 Anm:I investeringar m.m. ingär förutom kommunala myndigheters investeringar ävenkommunala affärsverks investeringan investeringar i personalbostäder samtnettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. , , ochfinansdepartementet. 9 miljarder kn beräknas underskottet stiga till ca 20miljarder kn väntas en förbättring av den kommunala ekonomin och det finansiella sparandet beräknas till minus 6 miljarder kn i alternativ 1 resp. minus . i alternativ 2, se tabell 9:5. Därvid har hänsyn tagits till att skat tereformens effekter på kommunernas ekonomi neutraliseras. Skatteinkomsternaberäknas öka med 1990 och 1991. Kommunernas skatteinkomsterbaseras på skatteunderlaget . Den sammanlagda kommunalautdebiteringen höjs med i genomsnitt till 31,16 kn per skattekrona.Av höjningen svarar primärkommunerna för , landstingen för och de kyrkligakommunerna för . föreslås kommunalt skattestopp. Statsbidragen består av allmänna och specialdestineradebidrag. Skatteut-jämningsbidraget uppgår till 10,5 miljarder kn netto per årför 1990 och 1991. Skatteutjämningsbidragen finansieras delvis genom en avgift,som i tabellen frånräknats statsbidragen. Skatteutjämningsavgiften för 1990utgår med för primärkommunerna och för landstingen och höjs med10 öre nästa ån 1 kompensation för slopandet av beskattningsrätten av juridiskapersoner erhåller sektorn ca 1 miljard kn och för slopandet av garantibeskattningenav fastigheter ytterligare ca 1 miljard kn Despecialdestinerade statsbidragen, som beräknas till ca . för1990 och ca . 1991, är kopplade till vissa verksamheter inomkommunerna. Av bidragen till primärkommunerna går hälften till skolutbildningen,till barnomsorgen och till äldreomsorgen och övrig socialomsorg. görs en kraftig höjning av statsbidragen till barnomsorgen.Bidragen från socialförsäkringssektorn utgår till sjukvården och beräknas uppgåtill ca 15 miljarder kn 1990 och 1991. Föratt neutraliseraskattereformens effekter på den kommunala ekonomin skall , delsbidraget till kommunerna avseende garantibeskattningen avskaffas, dels ensärskild skatt införas (kommunskatt). Skatten beräknas på kom- munernas skatteunderlag och beräknas uppgå till ca 6,5miljarder kr. I tabellen har statsbidragen minskats med detta belopp. De kommunala utgifterna består till 3/4 av konsumtion.Förra året beräknas konsumtionen ha stigit med i volym. Därviddrogs konsumtionen upp av en relativt kraftig ökning av kommunernas inköp.Sysselsättningen ökade med vilket var svagare än planerat. Denunderliggande ökningstakten var dock högre, eftersom omfattningen avberedskapsarbeten och ungdomslag minskade. Denna neddragande effekt på den kommunalakonsumtionen väntas upphöra i ån och talar det mindre stramaarbetsmarknadsläget för att det blir lättare att rekrytera personal till denkommunala sektorn. De kraftigt höjda lönekostnaderna, till föjd av 1990 årsavtal i kombination med det kommunala skattestoppet 1991, väntas dock medföraen begränsning av expansionen. I volym beräknas den kommunala konsumtionen ökamed och i alternativ 1 nästa ån I alternativ 2 medför dehögre kostnaderna att konsumtionen stagnerar 1991. De kommunala utgifterna för inköp för konsumtion ochinvesteringar reduceras med ca 10 miljarder kn till följd avskattereformen. får nämligen kommunerna lyfta av mervärdeskattenpå dessa inköp. Effekten på den kommunala ekonomin av avlyftet neutraliserasgenom att kommunerna ska återföra motsvarade belopp tiil staten. Beloppet ingårsom en del av den ovan nämnda kommunskatten. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Första uppgick bruttosparandet(sparandet före avdrag för kapitalförslitning) i den svenska ekonomin till ca23 % som andel av BNP (sparkvoten). Investeringskvoten (summan avbruttoinvesteringarna och lagerinvesteringarnas andel av BNP) var underperioden som helhet något lägre. Investeringarna kunde såledas finansieras medinhemskt sparande och bytesbalansen visade ett litet överskott. Under andrahälften av och skedde en kraftig nedgångi sparandet, se diagram 10:1. Sparkvoten föll från av BNP 1975 tilldrygt 1982. Investeringskvoten minskade med ca 6procentenheter varför bytesbalansen försvagades med ca 3,5 procentenheterräknat som andel av BNR 1989/90:150 Bilaga 1.1 Diagram 10:1 Sparkvot och investeringskvot 20 18 16 14 12 V'''N r-\\ investeringar 1 \\/\ /\y'- X?''""" Sedan 1982har sparandet delvis återhämtat sig men inte nått upp till de nivåer som råddeunder . uppgick sparandet i ekonomin till avBNP. Den offentliga sektom stod för hälften av detta sparande. svaradehushållen och företagen för hela det svenska sparandet medan den offentligasektorns sparande var obetydligt, se tabell 10:1. Företagens sparande har gåttned . Nedgången beror dels på att vinsterna fallit,dels på kraftigt stigande räntebetalningar till utlandet. Upplåningenutomlands har till stor del använts för att finansiera investeringar iutlandet. Avkastningen på dessa investeringar har endast i liten omfattningförts hem. Därigenom ingår de inte, i detta sammanhang, i företagens sparande.Under de senaste åren har företagen även ökat sina investeringar i ochföretagens finansiella sparande har minskat från att ha varit positivt 1985/86till motsvarande minus av BNP 1989. , som bytesbalansen var ijämvikt, har investeringskvoten stigit och uppgick 1989till . uppgångeni sparkvoten endast var försämrades bytesbalansen med 3procentenheter som andel av BNP. I är och väntas investeringskvotenligga kvar på en relativt hög nivå medan sparkvoten beräknas falla med drygt 1procentenhet . Ett minskat offentligt sparande balanseras delvis av enuppgång i hushållens sparande, medan en fortsatt nedgång väntas av sparandet iföretagssektorn. Det inhemskasparandet är otillräckligt för att finansiera den nuvarande investeringsnivån,som ändå inte historiskt sett är särskilt hög. Sparandet kan förbättras på iprincip två sätt; genom att öka den ekonomiska tillväxten och/eller genom attminska konsumtionen. En förbättring av det finansiella sparandet ochbytesbalansen kan även åstadkommas, som skedde 1986, genom att dra nedinvesteringarna. Detta leder dock till att den ekonomiska tillväxten försämraspå sikt. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Tabell 10:1 Sparandet i ekonomin Procentuell andel av BNP i löpande priser -1,7 -0,7 -1,2 -2,8 -3,7 -»,9 -4,9 -2,8 -1,3 -1,6 -2,7 -2,1 -1,5 -0,9 -0,6 -1,6 -1,9 -5,8 -6,5 -7,3 Anm.: Det totala reala sparandet utgörs av bruttoinvesteringari realkapital och lagen För de enskilda sektorerna ingår även nettot av köpoch försäljning av fastigheter och mark. Exkl. engångsskatten påförsäkringsbolagen 1987. Källor: , statistiskacentralbyrån och . 11.1 Den internationella utvecklingen Underdet kännetecknades den internationella utvecklingen påpenningmarknaden av fortsatt stigande räntor. Av de större ekonomierna haruppgången varit störst i och och har under de senastemånaderna varit särskilt tydlig på obligationsmarknaden. Den ekonomiskaaktiviteten är fortsatt hög, vilket har medfört en ökad kapacitetsbrist isåväl den västtyska som i den japanska industrin. Löneökningstakten tenderaratt stiga som oron för inflationsutvecklingen har tilltagit- Den snabbahändelseutvecklingen i har i hög grad påverkat de finansiellamarknaderna. Effekterna av en valutaunion mellan och harstått i centrum för placerarnas intresse. Som beskrivits i kapitel 3 är riskenstor att skapandet av unionen leder till en ökad inflationstakt. Utbudet avobligationer kommer att öka till följd av stigande budgetunderskott iVästtyskland. De västtyska obligationsräntorna har stigit med en procentenhetsedan årsskiftet. Den västtyska , , höjde diskontot 4gånger med sammanlagt till . Den traditionellavästtyska penningpolitiken, med en låg inflation och en stark valuta somhörnpelare bedöms ligga fast. Denjapanska ränteuppgången har varit särskilt markant. Förutom överhettning iekonomin har brottats med en försvagad valuta. Den japanskacentralbanken höjde diskontot för att dämpa oron på dejapanska finansmarknaderna. 1989/90:150 Bilaga1.1 Diagram 11:1 Ränteutvecklingen på euromarknaden O t I I I I I I 1 I I I I 1 I II I I I I I I I I I I I I I 1 I I II I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I'1955 1986 1987 1988 1989 1990 höjts fyragånger med sammanlagt till 5,. /89har såväl sexmånaders räntan som obligationsräntorna stigit med treprocentenheter och uppgår nu till , vilket med japanska mått är myckethögt. I Förentastaterna har stigande omvärldsräntor och ökad osäkerhet beträffande styrkan iekonomin medfört att höstens räntefall har hejdats och förbytts i en mindreuppgång. vidtog den amerikanska . Federalréserve, ytterligare penningpolitiska lättnaden Därefter har förten avvaktande penningpolitik. Ettgenomgående drag på de internationella räntemarknaderna är att realräntornahar stigit kraftigt . Det finns två förklaringar tilldetta. För det första har inflationsförväntningarna reviderats upp. För detandra räknar placerarna med att kreditbehovet i världsekonomin, i synnerhet iÖsteuropa, kommer att bli stort , med ett ökat utbud avobligationer som följd. För att placerarna skall vara beredda att införlivaytterligare obligationer i sina förmögenhetsportföljer kräver de högreavkastning. Händelseutvecklingeni och de stigande räntorna har även bidragit till ökad aktivitet påvalutamarknaderna. Euforin över den snabba händelseutvecklingen i ,främst i har ökat efterfrågan på D-mark. harräntedifferensen gentemot omvärlden utvecklats ogynnsamt för den amerikanskavalutan. överstiger de västtyska räntorna de amerikanska somräntedifferensen mellan och har krympt. Frånsensommaren och fram har dollarn försvagats från ca 2DEM/USD till 1,7 DEM/USD. Utförsäljningar på aktie-och obligationsmarknadenoch fortsatt stora direktinvesteringar i utlandet har medfört att utbudet avden japanska valutan, yenen, Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Diagram 11:2 Växelkurs mot dollar Yen/Usd 155 Dem/Usd 2 6 1989/90. har ökat.Fram har yenen försvagats från 145 JPY Prop.1989/90:150 till 157 JPY mot dollarn och från 85 till 94 JPY mot D-marken. Iapril 1989 Bilaga 1.1 noterades yenen till 71 JPY mot D-marken. Yenen harsåledes deprecierats med mot D-marken under det senaste året.Centralbanksinterventioner , i syfte att hejda yenensnedgång, har således endast haft en begränsad framgång. steg de internationella aktiekurserna igenomsnitt med . Frankfurtbörsen hade den mest gynnsammautvecklingen av de stora börserna med en uppgång på . Investerarna räknarmed att västtyska företag i hög grad skall gynnas av liberaliseringen iÖsteuropa. Nya marknader växer fram som samarbete kan ge nya ochbilligare produktionsresursen De stigande räntorna har dämpatköpintresset på aktiemarknaden. 1 genomsnitt har de internationellaaktiekurserna legat oförändrade . Kursutvecklingen haremellertid varit varierande mellan olika börser. Frankfurtbörsen har fortsattatt stiga i takt med den snabba händelseutvecklingen i . Tokyobörsenhar däremot fallit fram . De höjda räntornainnebär att avkastningskravet på aktier höjts betydligt. Direktavkastningen äri dag låg som den japanska börsen, ur ett internationellt perspektiv,är högt värderad. 11.2 Den svenska ränte-och valutamarknaden Efter en förhållandevis stabil utveckling under störredelen av 1989 började räntorna att stiga . Stigande omvärldsräntori kombination med en dyster inhemsk ekonomisk statistik, avseende bl.a pris-ochlönekostnadsutvecklingen och ett växande bytesbalansunderskott, medförde attplacerarna krävde högre avkastning. De korta internationella räntorna steg merän de svenska varvid räntedifferensen gentemot omvärlden minskade från ca 2till , mätt på sex månaders placeringar förstatsskuld-växelräntan och den valutakorgsvägda euroräntan. Ett valutautflödeuppkom motsvarande somvalutakursindex försvagades från ca 130 till 132 i decemben Totaltunder registrerades emellertid ett inflöde på 21,8 miljarder. fortsatte räntorna attstiga med sammanlagt 1,5-2,0 procentenheten justerades räntorna upp till följd av oro på avtalsfronten. presenterades ny statistik som bekräftade den nega tiva utvecklingen för bytesbalansen. Marknadens bemötande av finanspla nen blev svalt som tilltron till Haga-överläggningarna var låg. 1 slu tet av januari bröt bankkonflikten ut medförande att handeln på penning- och obligationsmarknanden upphörde . av slog ett åtstramningspaket från regeringen. Nederlaget medförde att regeringen avgick. Den politiska krisen i kombination med oron på av talsfronten medförde ett kraftigt valutautflöde . Kronan försvagades och valutakursindex steg till 133. vidtog en kraftigt åtstramande intervention på dagslåne marknaden varvid dagslåneräntan steg till , vilket var enheter högre än innan regeringskrisen. Diagram11:3 Ränteutvecklingen samt total dagsomsättning av statspapper. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Statsskuldvaxlar,6månDagsomsättning,Mdr kr lll|lljiiiiiii,iiiU När penningmarknadshandeln återupptogs i mitten avfebruari hade händelseutvecklingen således varit dramatisk i . hade dessutom de internationella räntorna fortsatt att stiga. ISverige steg halvårsräntan med till ochfemårsräntan till . Räntedifferensen som låg på innankonflikten bröt ut, steg till i samband medregeringskrisen. Denna högre nivå gjorde det åter attraktivt att ta upp lån iutlandet för att placera i högavkastande svenska kronpappen Valutainflödet harvarit betydande och valutakursindex har successivtstärkts och noteras nu till ca 131. Totalt registreradesett inflöde på 11 miljarder. Detta flöde består till ca hälften av förfallandeköp av valuta på terminsmarknaden. Anledningen till detta förfarande är attriksbanken under bankkonflikten använde förfallna terminer som en metod attsköta penningpolitiken. Till följd av de stigande marknadsräntorna anpassaderiksbanken diskontot till . Bildandet av den nya regeringen, den minskade valutaoronoch uppgörelsen mellan socialdemokraterna och omden ekonomiska politiken medförde att ränteläget stabiliserades ochmarknadsräntorna föll tillbaka något och första halvan av april.Såväl halvårsräntan som femårsräntan föll till . Den stabilareutvecklingen på penning-och valutamarknaden medförde att tillätdagslåneräntan att falla till steget i räntetrappan.Räntedifferensenminskade till drygt tre procentenheten Aktiviteten på penningmarknaden har under senare åravtagit. Omsättningen av statspapper har fallit till i genomsnitt 6,5miljarder kr per dag 1989 jämfört med ca per dag 1988. Diagram 11:4 Valutaflöde och kursindex I-128 129 130 131 32 Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 pershandeln och ökade beroende därav gör detönskvärt att den svenska penningmarknaden även ärkonkurrenskraftig. Mot bakgrund av detta avskaffade riksdagenomsättningsskatten på penningmarknaden från i ån Aktivitetenberäknas därigenom återigen öka . Marknadens mognad och statensbegränsade lånebehov medför sannolikt att omsättningen inte kommer att nå1986-87 års nivåer på per dag. har valutaflödena in och ut urlandet ökat påtagligt. Detta sammanhänger till stor del med valutaavregleringenunder . Underskottet i bytesbalansen, direktinvesteringarna ochaktieköpen ger upphov till ett stort valutautflöde. Direktinvesteringarna ochköp av utländska aktier uppgick netto till ca 1989, vilket varmer än en fördubbling jämfört med . uppgick direktinvesteringarnatill endast 1,6 miljarden De stora investeringarna i utlandet sammanhänger medföretagens behov av att investera och bibehålla marknadsandelar i det expansivaEuropa. Placerare i har behov av att diversifiera sina förmögenhetsportföljergenom köp av utländska värdepapper och fastigheten Från gavs möjlighet för utländskaplacerare att köpa svenska kronpappen gav detta ett inflöde på ca 36miljarder kn Valutainflödet till följd av utlänningarnas värdepappersköp räckeremellertid inte för att balansera valutaflödena. Genom att hålla en högre räntaän omväriden stimuleras den privata sektorn till utlandsupplåning. Under 1989lånade svenskar upp ca 123 miljarder i utlandet. En del av dessa medel placeradespå den svenska penningmarknaden. Den totala skuldstocken till utlandet uppgickvid utgången av till 553 miljarder kn Exklusive staten uppgick den till462 mdr kn Denna skuld ger upphov till stora räntebetal- ningar som belastar bytesbalansen. skall man hai åtanke att den Prop. 1989/90:150 värdestegring som uppkommer av svenskarsinnehav av aktier och fasta till- Bilaga 1.1 gångar inte i någon störreutsträckning registreras i bytesbalansen. 11.4 Börsutvecklingen ocii industrins vinster steg generalindex på Stockholmsbörsen ,vilket var en något sämre utveckling än genomsnittet för de internationellabörserna. Bakom kursuppgången, som härrörde sig från första halvan av året, lågen fortsatt god vinstutveckling i näringslivet i kombination med utdelningshöjningarpå . Den högsta kursnivån nåddes medförande attindex dä låg på -I- jämfört med /89. och harkursutvecklingen varit negativ. Försämrade ekonomiska utsikter, höjda räntor,lugnare utveckling på de internationella börserna och en svagresultatutveckling för näringslivet är faktorer somminskat investerarnas intresse för aktieköp. har aktiekurserna därmed i genomsnittfallit . Industrins vinster fortsatte att stiga men ilångsammare takt än . Företagens kostnader har stigit kraftigt under1989 som prisutvecklingen på en rad viktiga produkter har dämpats, vilketmedförde att resultatmarginalen försämrades.En genomgående tendens i årsbokslutenär att vinstökningstakten avtog . Sämst utveckling, bland destora företagen , hade bilföretagen , vilka redovisadevinstfall. Industrin är genomgående återhållsam Diagram 11:5 Totalindex (VA) och totala omsättningen / \/\ Totala omsäl ningen»» 1 1972-12-29=100 ** Endast börsnoterade aktier medvinstbedömningar inför innevarande år och merparten av företagen räknar medoförändrade eller sämre resultat . Aktieutdelningarna beräknas höjasmed för , vilket är mer än den genomsnittligavinstökningen. Detta hänger bl.a samman med investerarnas ökade krav på högredirektavkastning på Stockholmsbörsen. medför skattereformen attskatteuttaget på aktieutdelningar sänks, vilket ytterligare stimulerarföretagen att höja utdelningarna. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 11.5 De kommande årens ränteutveckling Den tioåriga statsobligationsräntan noterades i februaritill .