prop · GD03160 · 1989-12-31 00:00:00 — Därförbör frågeställningen noga övervägas mol bakgmnd av nu och i framliden tillämpliga regler för verkställighet av svenska domar och beslut (såväl civilrättsligt som straffrättsligt) och den betydelse som medborgar skap kan ha i sådana sammanhang. Samfundet vill endast peka på all jusliliedepartemenlel bör beakta denna aspekt innan medborgarskapskra- 109 vet helt slopas. Omdepartementet gör bedömningen all medborgarskaps- Prop. 1989/90:160 kravettrots allt har visst värde ur verkslällighelssynpunkl utgår samfundet Bilaga 4 frånatt en mellanform mellan kollegiets två förslag kan utformas, exempelvis såall halva antalet styrelseledamöter skall vara såväl bosalla i riket somsvenska medborgare. En annan altemativ utformning av det av kollegietförordade förslaget kan följa den norska modellen, nämligen på så sätt att kravpå betydande varaktighet för bosättningen uppställs. LOställer sig principiellt positiv lill de förenklingar och delvis liberaliseringarsom föreslår i sin skrivelse. Vad beträffar bosältningskravelför styrelseledamöter anser dock LO att det bör övervägas om inte en majoriteti styrelsen bör omfattas av ett inhemskt bosättningskrav. TCOtillstyrker förslaget och vill samlidigt hänvisa till sill yttrande över departementspromemorian"Styrelserepreseniation för de anställda" (Ds A 1986:1). 1 dettayttrande tillstyrkte TCO att arbetstagare med utländskt medborgarskap skallkunna väljas till arbetstagarrepresentant i bolagsstyrelser. För arbelslagarrepresenlanlerbör dock också bosältningskravel gälla på samma säll som för styrelsen ihelhet, dvs. all minsl hälften är bosatta i landet. Medhänvisning lill kunskap om regler för svenska bokföringsnormer anser TCO attmotsvarande bosättningskrav skall gälla även för revisorer. SACOhar inget all invända mot de föreslagna ändringama. 21 (): Deförslag till ändringar i aktiebolagslagen m. fl. författningar beträffande bestämmelsemaom svenskt medborgarskap och bosättning i för vissa befattningshavare isvenska företag som framförs i mbricerade brev är enligt SAF:s meningvälmotiverade. Vi vill särskilt framhålla två vikliga utgångspunkter för deföreslagna ändringama nämligen avregleringsaspek-ten och internationell harmonisering. Närman på goda gmnder regelmässigt beviljar despenser är detta etl tecken på attde bakomliggande reglema är onödiga. Det är, som föreslår,föredömligt all avveckla onödiga regler. Det är i och för sig positivt attdenna avreglering innebär kostnadsbesparingar för den handläggande myndigheten.Från förelagarsynpunkl är det emellertid mest glädjande att företagen besparasett onödigt ansökningsförfarande. SAFhar i olika sammanhang påpekat önskvärdheten av att de nordiska ländema åter får en enhetlig aktiebolagslagstiflning. Det föreliggande för- 110 slagetär ett steg i rätt riktning. En enhetlig aktiebolagsstiftning kommer att Prop.1989/90:160 främja integreringen av del nordiska näringslivet. Dennaintegrering är ell Bilaga 4 naturligt led i det nödvändiga närmandet tillEG. Vifömtsätter att med sin centrala roll i den pågående EG-anpassning,också i detta hänseende kommer att se över de nu aktuella reglema. Organisationernaerinrar om alt de i sill remissyttrande över aktiebolagsutredningensbetänkande (SOU 1971:15) Förslag till aktiebolagslag m.m. tillstyrkte all nalionaliletskravetför styrelseledamöter och verkställande direktör slopades och ersattes med ellkrav på bosättning i för verkställande direktören och minst halvaantalet styrelseledamöter. De motiv som anfördes för tillstyrkandet, nämligenall det med hänsyn lill förelagens ökade internationella kontakter ärvärdefullt att de bereds vidgade möjligheter att lill styrelsen knyta personermed erfarenhet från andra länder har än större aktualitet inte minst mol bakgmndav utvecklingen inom EG. Organisationerna tillstyrker därför kollegiets förslagi denna del. Av samma skäl anser vi inte heller alt möjligheten lill despensfrån de föreslagna reglerna bör vara så restriktiv som kollegiet föreslagit. Kollegietfömtsätter att bosältningskravel med dispensmöjlighet för auktoriserade ochgodkända revisorer bibehålls oförändrat i revisorsförordningen. Etl slopandeav bestämmelsen i lag skulle därför enligt kollegiet inle medföra någon ändradpraxis ulan endast medföra all nu förekommande dubbelprövning bortfaller. Organisationemahar i och för sig förståelse för kollegiets synpunkt att en dubbelprövning avrevisorernas bosättning ej bör ske. Om avsikten inte är alt genom ändringen få lillstånd en ändrad praxis, vilkel enligt organisationerna i vart fall inte kananses motiverat utan en närmare analys av frågan, får det från principiellasynpunkter anses mindre lämpligt all behålla bosältningskravel i förordningenoch utesluta det ur de olika lagama. Denna fråga bör därför analyseras närmarei departementet. Närdel gäller förslaget att slopa nationalitets- och bosällningskraven för övrigarevisorer i angivna lagar bör lill en bönan en kartläggning ske av vad som idetta hänseende gäller inom EG. Skulle en sådan ordning stå i överensstämmelsehärmed bör kollegiets föslag kunna genomföras i vår lagstiftning. Kollegiethar avstått från all lägga fram förslag i fråga om revisorer i banker ochförsäkringsbolag. Enligtorganisalionemas mening bör frågan om vilka krav som bör ställas på revisorer i bl. a. bank behandlas i samband med beredningen i av kreditmarknadskommitténs belänkande (SOU 1988:29) Fömyelse av kreditmarknaden samt departementspromemorian (Ds 1989:13) Utländska bankfilialer i . Frågan om vilka krav som bör ställas på styrelseledamöter och andra uppdragstagare i bank bör likaledes övervägas i samband med denna beredning. utgår från att en vissliberalisering av reglema härvid bör komma till Prop. 1989/90:160 stånd. Kommerskollegiethar föreslagit att man i samband med alt nationalitets- och bosättningskraveni aktiebolagslagen slopas ser över vilka krav som särskilt bör ställas pårevisorer i vissa nyckelförelag inom krigsmaterielindustrin. Organisationemafömtsätter att denna fråga övervägs särskilt inom departementet. all del inle finns något all invända mol kommerskollegielsförslag rörande slopandet i vissa fall av krav på svenskt medborgarskaprespektive kravet på bosättning i för vissa befattningshavare i svenskaaktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar saml enskilda bolag.Sparbanksföreningen tillstyrker således förslaget i dess helhet. Sparbanksföreningenvill dock understryka all skälen lill ell tillstyrkande av förslaget inte iförsta hand gmndar sig på möjligheten lill ekonomisk besparing för kommerskollegielulan det faktum att ändringama är en naturlig del i den anpassning av svensk associalionsrällsliglagstiftning som är nödvändig med tanke på ell eventuellt framtida närmaresamarbete med den Europeiska gemenskapen. Attförslag lill förändringar av lag, innebärande förenkling och en liberaliseringav den kontroll som i olika sammanhang åligger bl.a. landels tillsynsmyndigheter,initieras av i första hand besparingsskäl ställer sig Sparbanksföreningenkritisk lill. Enbart besparingsskäl för statliga organ får enligt föreningensmenande aldrig vara skälet till liberaliseringar och förändringar avlagbestämmelser av den typ som här är aktuell. Idetla sammanhang bör också noteras att genom denna förändring skillnaderuppstår mellan de olika banklagama och övrig associationsrälls-lig lagstiftningvilkel i sig är olyckligt. anser det av rättssäkerhetsskälväsentligt alt man åter söker uppnå den enhetlighet som tidigare rådde på dettaområde. Sparbanksföreningenföreslår därför all en översyn av banklagstiftningen vidtas med mål att sökauppnå likformighet mellan de olika banklagarna saml de i denna promemoriaberörda författningama beträffande reglerna om hemvist och bosättning i vissafall avseende styrelseledamot, verkställande direktör, stiftare, revisor samlsuppleanter för dessa. 24Sveriges (): Kommerskollegiumsförslag lill ändringar innebär all den lagstiftning som reglerar bankema i förevarande avseende kvarstår oförändrad. För för- eningsbanksrörelsen innebär detta att de av kollegiet föreslagna reglema endast blir tillämpbara på SFF självt, saml ell mindre antal aktiebolag och ekonomiska föreningar inom rörelsen. SFFs yttrande inskränker sig därför till några aUmänna synpunkter. Inledningsvisanser SFF all förslaget, genom minskad byråkrati för Prop. 1989/90:160företagen och resursbesparingar för kommerskollegium, som helhet be- Bilaga4 traktat är positivt. Vidare synes förslaget bättre harmonisera med utländskarättssystem, än vad som är fallet med nuvarande regler. Sistnämnda förhållandeär enligt SFFs mening av stor betydelse; inte minsl med tanke på etl eventuelltnärmande lill EG. Ävenandra faktorer synes understryka det angelägna i genomförandel av förslaget.Som exempel kan nämnas alt nuvarande vandelsprövning av utomnordiska medborgarekan upplevas som diskriminerande. Vidare föreligger numera med hänsyn tilldagens postgång, telekommunikationer och allmänna samfardsmedel inganämnvärda problem att snabbt sammankalla en beslutsför styrelse och för dennaall sammanträda inom rimlig lid, även om etl antal ledamöter är bosattautomlands. Slutligen tillåter den svenska lagstiftningen utländskt ägande avaktier och andelar, vilkel medför alt del utländska inflytandet i ell förelagkan bli icke oväsentligt. Att mot bakgrund av detla behålla medborgarskaps- ochbosällningskrav för alt säkra etl svenskt inflytande i förelagen förefaller därförmindre motiverat. Avnu anförda skäl är SFF berett all tillstyrka kollegiets förslag. SFF vill dock utan att motsätta sig förslagets genomförande påpeka den till synes ökaderisken för förluster för borgenärskolleklivel, som förslaget förefaller kunnage upphov till, i de fall det är motiverat all göra gällande personligt ansvarenligt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen för styrelseledamöterna. Om hälften avstyrelseledamöterna är bosatta utomlands, torde del vara svårare all erhållafull täckning av ersättningskravet. Dessutom föreligger en viss risk alt delnu nämnda förhållandet sätts i system för all utnyttjas i brottslig verksamhet.Emellertid bedömer SFF att de nu nämnda riskerna ulgör undantagsfall saml allfördelarna med förslaget uppväger desamma. 25 GrossistförbundetSvensk Handel: Promemoriornabelyser på ett informativt sätt de aktuella frågoma men del hade varitvärdefullt om de hade innehållit en redogörelse för medborgarskaps- och bosällningskravenavseende revisorer i andra länder. Medhänsyn till den ökade internationaliseringen i svenskt näringsliv ochsträvandena efter att öka rörligheten för arbetskraften inom anservi att det är angeläget att kunna knyta personer med erfarenhet från utländskaförelag lill svenska förelag. Vi är därför positiva lill förslagen. Organisationenhar länge generellt verkat för enklare regler. Förslaget verkar i den riktningen. Genom att dispensförfarandel slopas i flertalet fall undviks till synes onödig och tyngande byråkrati. Detta gynnar såväl myndigheter som förelag. Delär särskilt viktigt att underiätta för små företag så all dessa lättare Prop.1989/90:160 direkt kan få tillgång till utländsk kompetens. Härigenom ökarderas Bilaga 4 konkurrenskraft vilket är nödvändigt desto längreintegrationen mol den europeiska marknaden fortskrider. Förslagetligger dessutom i linje med den strävan all harmonisera med reglerna inom EG-ländernasom bör prägla vår lagstiftning. Med ökad kommunikation mellan länder ochstörre internationell rörlighet synes nuvarande regler otidsenliga och börändras i enlighet med förslaget. 27 (): Vadgäller medborgarskap- och bosällningskraven i associalionsrällslig lagstiftningkan för föreningsrörelsens del konstaleras att dessa krav sällan aktualiseras.LRF finner emellertid all de överväganden gör i sinpromemoria är väl övervägda varför LRF tillstyrker i nämndpromemoria angivna förslag till lagändringar. PM konstateras alt försvarssäkerhels-punklerbeträffande företagsledningar tillgodoses genom annan lagstiftning än de lagarsom omfattas av förslag enligt PM , varför ändringari sistnämnda lagar inte innebär någon ändring ur säkerhetspolitisk synpunkt.LRF instämmer i denna bedömning. 28Föreningen (): FARtar endast ställning lill den del av förslaget som berör revisorer. FARtillstyrker förslaget med instämmande i de motiv som anför iskrivelsen. 29Svenska Revisorsamfundel SRS: Samfundetställer sig positivt till en liberalisering av nuvarande regler med krav påmedborgarskap och bosättning för styrelseledamot, verkställande direktör ochrevisor. Fråganbör emellertid övervägas inom ramen för den översyn som aviserats avaktiebolagslagen då utformningen av dessa regler är beroende av övervägandenbl. a. rörande harmonisering lill på bolagsom-rådel och behov avändrade allmänna kompetenskrav för ledamöter i olika bolagsorgan. Däremotavstyrks all nationalitets- och bosältningskravel slopas för kategorin "Övriga revisorer" i de fall del inle är obligatoriskt allminst en revisor skall vara kvalificerad, dvs. i flertalet associationer som omfattas av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och lagen (1980:1103) om årsredovisning mm i vissa förelag. Skälet härtill är alt del synes vara mindre lämpligt med en ordning där frågan om dispens erfordras avgörs av medrevisorns behörighet när del inle ställs upp något generellt behörig- helskrav för associationsformen, vilkel innebär att medrevisorns behörig- hel kan variera från lid lill annan. 30 : Prop. Riksförbundethar inle något att erinra mot förslaget. 31HSB:s ek för: ek för, som beretts tillfälle att yttra sig över kommers-kollegiiförslag till förenklade regler rörande medborgarskaps- och bosättningskrav iskilda lagar, tillstyrker förslagen. 32Sveriges Bostadsrättsföreningars ekför (SBC): SBCtillstyrker alt kommerskollegiels förslag genomförs såväl ifråga om styrelseledamöterm. Förslagetger inle anledning lill vare sig principiella eller praktiska invändningar närdet gäller de associationslermer som SBC företräder. Förslaget innebär önskvärdminskning av byråkratin och av offentliga kostnader. 33Arbetslöshetskassornas (): SOsyttrande begränsar sig till att omfatta de förslag som avser lagen om arbetslöshetsförsäkring. Kommerskollegiumföreslår beträffande styrelseledamöter och suppleanter för dessa 1. atthögst en tredjedel av styrelseledamöter får vara nor diska medborgare bosalla utanför eller icke nordiska medborgare, alternativt 2. attmedborgarskapskravel slopas men att bosättning i krävs för halva antalet styrelseledamöter. Kommerskollegiumförordar alternativ 2. Utländskamedborgare, som arbetar i , återvänder ibland till sill hemland, vilketkan inträffa . I normalfallet upphör därvid derasmedlemskap i den svenska arbetslöshetskassan och därmed måste de också lämnauppdraget som styrelseledamot. SOtillstyrker alternativ 2 under förutsättning alt kravet på att styrelseledamotskall vara medlem i förening inte slopas. Kommerskollegiumföreslår beträffande revisorer att auktoriserad revisor inte behöver varabosatt i , saml all nationalitet- och bosällningskraven slopas förövriga revisorer då minsl en revisor är auktoriserad eller godkänd. 34Konsumentkooperationens pensionskassa, försäkringsförening (KP): KPär vad avser kapitalförvaltning och verksamhetens omfång landels Dess verksamhet bedrives inom två avdel- 115 ningarför vilka upprättas separata bokslut. Del sammanlagda förvaltade Prop.1989/90:160 kapitalet ulgör och pensionsutbetalningarna uppgick år1988 Bilaga 4 till . EnligtKPs stadgar skall styrelsen beslå av åtta ledamöter valda i sänder.Fyra ledamöter, varav minsl tre skall vara medlemmar av kassan, skallrepresentera Kooperativa förbundels styrelse och fyra ledamöter, varav minsltre skall vara medlemmar av kassan, skall representera perso-nalorganisalionema. Beträffanderevisorer föreskriver stadgarna att två revisorer skall utses avföreningsstämman för liden från ordinarie föreningsstämma t.o.m. nästaordinarie stämma. För varje revisor utses en suppleant för samma lid. Av dessarevisorer skall den ene och dennes suppleant vara auktoriserad och den andreoch dennes suppleant vara medlemmar. Utöver de av föreningsstämman utsedda revisoremaskall utse en revisor och dennes suppleant. KPsverksamhet har sin gmnd i de kollektivavtal som arbetsmarknadens parter träffargällande anställda inom konsumentkooperationen och folkrörelserna. Bland dessafinns naturligen arbetstagare med utomnordiskt medborgarskap och som genomnämnda kollektivavtal är medlemmar i . Såsom kommer till ullryck i stadgarnaär medlemskap för flertalet ledamöter i kassan elt väsentligt kriterium förupprätthållande av kvalitet och engagemang i styrelsearbetet. Frågan omledamötemas medborgarskap väger enligt KPs mening i detla sammanhang lätt. Motdenna bakgmnd ter del sig rimligt att även en icke nordisk medborgare skallkunna utses till styrelseledamot i kassan. Samma synsätt anlägges i fråga om medborgarskaps-och bosällningskrav avseende revisorer. KPfinner del med hänsyn lill vad ovan anförts naturligt, all svensk lagstiftningavseende kravet på visst medborgarskap i förevarande hänseende anpassas tillvad som gäller i flertalet västeuropeiska länder, på säll som kommerskollegiumföreslår. promemoria i ifrågavarande ärende framgår att målsättningen med de föreslagna ändringarna är all minska byråkratin för företagen och resursbesparingar för kollegiet. Handelskammaren, som i huvudsak delar kollegiets överväganden, får för egen del tillägga att fram förallt näringslivets ökade internationalisering påkallat elt behov av en liberalisering av nuvarande regler. I takt med alt svenska förelag förvärvat utländska företag har del nämligen bl.a. blivit allt angelägnare all ulan onödigt administrativt krångel kunna rekrytera utländska styrelseledamö ter. Dessa representerar ofta elt strategiskt kunnande av stort värde för svenska förelag. Vidare torde det av rent handelspolitiska skäl vara olämp ligt för att i jämförelse med omvärlden upprätthålla en restriktiv lagstiftning. Särskilt gentemot Europeiska gemenskapen ter sig detta an märkningsvärt och inte minsl motsägelsefullt med hänsyn lill regeringens uttalade inlegralionsrällsliga strävanden. Avslutningsvis finner Handelskammaren kommerskollegiums förslag 116 till ändrade regler iaktiebolagslagen m.fl. författningar i allt väsentligt Prop. 1989/90:160 ändamålsenligt och väl avvägt. Motdenna bakgmnd lämnar Handelskammaren förslaget avseende såvälbefattningshavare i svenska företags ledning som revisorer utan erinran. Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f d. regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådetUlf . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådels yttrandeöver förslag till lagom ändringi aktiebolagslagen (1975:1385), m.m. Förslagenhar inför lagrådet föredragils av kanslirådet Per . Lagrådet lämnarförslagen ulan erinran. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 2 Allmän motivering ............................................. 2.1 Krav på medborgarskap ochbosättning i fråga om vissa befattningshavare i svenska förelag ......................................... 2.2 Krav på medborgarskap och bosättningi fråga om revisorer i svenska företag 2.3 Vissa akliebolagsrällsligafrågor m.m. i anslutning lill lagstiftningen om ell kontobaserat akliesyslem............................... 2.3.2 Preskription av aktierätl ......................... 2.3.3 Central försäljning av uddaföreträdesrätter alt delta i en nyemission eller fondemission........................................ 2.3.4 Aktieteckning genom betalning ................ 2.3.5 Central försäljning av vidinförande av det kontobaserade systemet outnyttjade delrätter ............................ 2.3.6 Intyg om rättsverkningar avregistreringar enligt aktiekontolagen 2.3.7 Det kontobaserade systemetsomfattning... 2.4 Vissa underrättelser lillskattemyndigheten ....... 2.5 Ikraftträdande m. m...................................... 3 Upprättade lagförslag......................................... 4.1 Förslaget lill lag om ändring iaktiebolagslagen . 4.2 Förslaget till lag om ändring iförsäkringsrörelselagen 4.3 Förslaget lill lag om ändring ibankakliebolagslagen 4.4 Förslaget lill lag om ändring ilagen om rätt för utlänning och utländskt förelag all idka näring här i riket.................................... 4.5 Förslaget lill lag om ändring ilagen om handelsbolag och enkla bolag 4.6 Förslaget lill lag om ändring ilagen om årsredovisning m. m. i vissa förelag 4.7 Förslaget till lag om ändring ibankrörelselagen.. 4.8 Förslaget till lag om ändring isparbankslagen .. 4.9 Förslaget till lag om ändring iföreningsbankslagen 4.10 Förslaget till lag om ändring ilagen om ekonomiska föreningar 4.11 Förslaget lill lag om ändring iaktiekontolagen.... 4.12 Förslaget lill lag om ändring ilagen om införande av aktiekontolagen BilagaI Brev från kommerskollegium till regeringen med förslag till ändringar i aktiebolagslagen m. fl. Bilaga2 Inom kommerskollegium upprättad PM med titeln "Medborgarskaps- och bosättningskraven i aktiebo lagslagen m. fl. författningar, förslag till förenklade regler" med två bilagor......................................... Bilaga 3 upprättad PM om be- 119 lydelsenfrån försvarssynpunkt av aktiebolagslagens be- Prop. stämmelserom medborgarskaps- och bosättningskrav för vissa befattningshavare ............................. Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över kommerskollegi ums brev lill regeringen med förslag lill ändring ar i aktiebolagslagen m. fl. Bilaga5 Utdrag ur lagrådets protokoll Tryckeri, 1990 I20