prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Syftet med reglerna i nuvarande tredje stycket är attägaren av ett fastighetsförvaltande fämansaktiebolag inte skall kunna kringgåbegränsningarna i löneuttag frän fastighetsförvaltande bolag genom att i formav koncernbidrag slussa ett överskott frän fastighetsförvaltningen till ettrörelsedrivande bolag och därefter ta ut överskottet som avdragsgill lön. 1 detnya systemet blir de skattemässiga effekterna av uttag genom lön resp.utdelning i stort sett likvärdiga. Spärregeln behövs därför inte längre. Bestäminelsen i nuvarande femte stycket behövs inteeftersom beskattning alltid sker i inkomstslaget näringsverksamhet. Särregeln inuvarande sjätte stycket är ocksä obehövlig eftersom rederirörelse m.m. intelängre särbehandlas. Enligt en särskild skatteflyktsregel i 2 S 12 mom.(nuvarande 3 S tredje stycket) skall s. k. Luxeinburgbolag . Bestämmelsen avser utländskaföretag (bolag eller annan juridisk person) som väsentligen förvaltar ellerdriver handel med värdepapper etc. under förutsättning att den verkligaledningen utövas här och att företaget ägs - direkt eller indirekt -huvudsakligen av svenska fysiska personer. 1 det nya fjärde stycket anges attsädana företag inte omfattas av koncernbidragsreglerna. Övriga ändringar i momentet är redaktionella. 1 första stycket anges de typer av fusioner förvilka kontinuitetsreglerna gäl len Undantag görs för företag som bedriver handel tned fas tigheter eller penningrörelse. Att dessa företag undantagits hänger främst samman med att tillgångarna i sådana företag kan skifta skattemässig karak tär genom fusionen. 1 det nya systemet gäller- med vissa mindre undantag samma skatteregler för omsättnings- och anläggningstillgångar. Undantags regeln har därför slopats. Ändringarna i fjärde och sjunde styckena är avredaktionellt slag. Slopandet av det nuvarande åttonde stycket föranleds avatt vinstdelningsskatten upphön Åttonde stycket, som är nytt i förhällande tilllagrådsremissen, utgör en motsvarighet till nuvarande bestämmelser i 10 § FAL.Bestämmelserna omfattar till skillnad mot vad som gäller nu även underskott(reaförlust) vid avyttringar av kapitalplaceringsaktier m.m. Bestämmelsen i nionde stycket är ny (jfr avsnitt 8.7.4).Den innebär att avdrag inte medges vid en överlåtelse av fastigheten aktierm.m. inom en grupp av företag i intressegemenskap (som detta begrepp förnärvarande är definierat i KL) som sker med förlust. I stället tar detövertagande företaget över ingångsvärde, avskrivningsplan m. m. Bestämmelsen i tionde stycket innebär att man vidbeskattningen bortser frän en koncernintern avyttring av sädana aktier ellerandelar som innehas av organisatoriska skäl. Undantag har gjorts föraktier och andelar i fastighets- och kapitalförvaltande företag. I det nyasystemet bortfaller behovet av detta undantag. I övrigt har regleringenbehållits. Att beskattningen sker i näringsverksamheten innebär bl. a. attavdrag medges endast för verkliga förlusten Har det ifrågavarande företaget inågot skede tömts pä vinstmedel kan alltså en förlustberäkning som bygger pä enjämförelse mellan försäljningspris och ursprungligt anskaffningspris behövakorrigeras. Uttrycket "utländskt bolagutländsk juridisk person" på grund av den tidigare infördadefinitionen av utländsk juridisk person i 16 § 2 mom. (prop. 1989/90:47, SkU16. SFS 1989:1040).Hänvisningen till be stämmelserna i 35 § 3 mom. åttonde stycket KL har tagits bort som en an passning till de slopade bestämmelserna om interna aktieöverlåtelsen Öv riga ändringar är av redaktionell karaktän Bestämmelsen i elfte stycket (nuvarande tionde), somändrats i förhållande till lagrådsremissen, har anpassats till den generellauttagsbestämmelsen i punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § KL. Avundantagsregeln i nämnda anvisningspunkt torde följa att uttagsbeskattning iallmänhet inte skall ske vid fusion. Bestämmelsen i elfte stycket säkerställeratt uttagsbeskattning inte i något fall sker vid sådan fusion som avses iförsta stycket. Bestämmelseni nuvarande elfte stycket, som innebär kontinuitet i beskatt ningen i de fall då reavinstbeskattad egendom delas ut till ett företag som är frikallat från skattskyldighet för utdelningen, föreslogs slopad i lagrådsre . Som lagrådet påpekat finns också i det nya systemet behov av en sådan bestämmelse dä utdelning sker till en mottagare som inte är skattskyl dig för utdelning och utdelningen inte utlöser uttagsbeskattning hos det ut- 593 En sädan bestämmelse har tagits in itolfte stycket. 1989/90:110 stämmeisen avser även ickereavinstbeskattad egendom, t.ex. lager och inventarien Av allmänna principerföljer att en viss beskattning av det utdelande bolaget kan ske även i sädanafall. Om utdelningen utgörs av varulager skall således det utdelande företagetta upp det bokförda värdet som skattepliktig intäkt medan mottagaren å andrasidan får avdrag med samma belopp. I fråga om inventarier och liknandetillgångar minskas avskrivningsunderlaget hos det utdelande företaget med detskattemässiga restvärdet. 2 § 5 mom. Enligt de nuvarande bestämmelserna i momentet får förlusteller underskott som uppkommit före eller i samband med vissa överlåtelser inteavräknas frän inkomst som tillfallit företaget efter överlåtelsen. Enmotsvarande bestämmelse om förlustavdrag finns i nuvarande 3 § femte stycketFAL. Den ändringen har gjorts att ordet förlust tagits bort. Detta innebäringen ändring i sak i det nya systemet. Uppkommer underskott i en förvärvskälla medges i det nyasystemet avdrag för underskottet frän intäkterna i förvärvskällan närmastföljande beskattningsån Som bestämmelserna i momentet är utformade hindrarde-om rekvisiten för deras tillämpning föreligger - även att ett underskottförs vidare till det följande beskattningsåret. Någon särskild motsvarighet tillbestämmelsen i 3 § femte stycket FAL behövs därför inte. Bestämmelsen i nuvarande fjärde stycket har förlorat sinaktualitet och har därför slopats. 2 § 6 mom. Bestämmelsen reglerar liksom hittillsförsäkringsföretagens beskattning. Den term som använts -försäkringsanstalt - har i momentet genomgående bytts ut motförsäkringsföretag. I det nya fjärde stycket görs en hänvisning till den nyalagen om avkastningsskatt pä pensionsmedel. Av den första meningen i det nya stycket framgår attnettointäkt av sädan kapital- och fastighetsförvaltning som avses i tredjestycket, dvs. nettointäkt med undantag av den del som belöper på P-försäkringoch den kollektivavtalade avgångsbidragsförsäkringen skall beräknas enligtreglerna för näringsverksamhet i SIL. Förslaget innebär att den hittillsvarande schabloniseradebeskattningen av K-försäkringskapitalet upphör, varför behov saknas avnuvarande fjärde -tionde styckena. För att uppnå likformighet mellan K- ochP-försäkringar slopas spärregeln i nuvarande fjärde stycket. Sammanfattningsvis innebär ändringarna i 2 § 6 mom. SILföljande. I första stycket - oförändrat i sak - definieraslivförsäkringsföretag och skadeförsäkringsföretag. I andra stycket - oförändrat - behandlas under stödsföreningar. I tredje stycket - oförändrat i sak - anges vilken del av ett inländskt livförsäkringsföretags kapital- och fasdghetsförvaltning som skall beskattas enligt bestämmelserna i momentet. I det nya fjärde stycket hänvi sas dll övriga bestämmelser för beskattning av K-försäkringskapitalets av- g kastning och till den nya lagen otn avkastningsskatt. Livförsäkringskapitalet kommer således enligt förslagetatt beskattas pä följande sätt. Kapitalets avkastning beräknas som pä sammasätt för de två typerna av livförsäkring enligt reglerna för beräkning avinkomst av näringsverksamhet. En hänvisning till dessa regler görs nämligen idet nya fjärde stycket för "P-försäkringskapitalets" del, medan"K-försäkringskapitalet" ligger kvar i SIL och alltså följer tillämpligabestämmelser i den lagen och andra bestämmelser till vilka SIL kan hänvisa. Denviktigaste omständigheten torde vara att ingen del av livförsäkringskapitaletsavkastning kan ligga till grund för avsättning till surv, eftersomlivförsäkringsföretag är undantagna från tillämpning av den särskilda lagen omsurv. Den skattesats som anges i SIL tillämpas sålunda för det kapital som"ligger kvar" i SIL, dvs. K-försäkring, medan de skattesatser somariges i avkastningsskattelagen tillämpas för det kapital som beskattas enligtden lagen. Ändringen i femte stycket (nuvarande elfte) föranledsutöver redaktionella ändringar av slopad avdragsrätt för avsättning till vissafonden Till dessa fonder hör regleringsfonden förtrafikförsäkring och utjämningsfonderna. De ändringar som gjorts \ sjättestycket (nuvarande tolfte stycket) föranleds av att avdragsrätten föravsättningar till dessa fonder slopas (jfr avsnitt 8.8.3). Den slopadeavdragsrätten föranleder ocksä att nuvarande trettonde, fjortonde, femtonde,artonde och nittonde styckena kan tas bort och att ändringar fär göras inuvararide tjugonde stycket. Särskild reservfond för förekommer inte längre. Bestämmelsenom denna i nuvarande tjugonde stycket har därför slopats. 2 § 7 moi7i. Ändringen i andra stycket föranleds av att begreppet annanfastighet inte längre ligger till grund för beskattningen. Bestämmelserna fjärde stycket om att inkomsten får beräknas enligt bokföringsmässiga grunderutgår eftersom sådan beräkning alltid skall ske i näringsverksamhet. I sista stycket har funnits hänvisningar till olikalagrums bestämmelser för schablonbeskattade en- och tvåfamiljsfastighetenHänvisningen till punkt 10 av anvisningarna till KL, som behandlarövergång till bokföringsmässiga grunder utgån Hänvisningen till punkt 2 a andrastycket av anvisningarna till 36 § är obehövlig eftersom den bestämmelsenersätts av bestämmelserna i 25 § 4 mom. De materiella bestämmelser som avsesmed hänvisningen till anvisningspunkter till 41 a § KL tas in i momentet. 2 § 8 mom. I andra stycket har kravet på att huvudsakligaverksamheten skall avse rö relse slopats med hänsyn till hopslagningen av inkomstslagen och det förhål landet att kapitalassociationer inte torde kunna uppträda som ekonomiska föreningan Av 1 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar fram går att det måste vara fråga om en affärsmässigt organiserad verksamhet i vilken medlemmarna skall vara aktiva pä visst sätt för att en ekonomisk för ening skall anses föreligga. Föreningens huvudsakliga verksamhet skall där- för inte kunna vara någon annan än näringsverksamhet. De justeringar som gjorts i tredje och fjärde styckenaföranleds av att föreningens hela verksamhet beskattas i en förvärvskälla. Enligt åttonde stycket har allmänna hypoteksbank.Konungariket stadshypotekskassa och StatensBostadsfinansieringsaktiebolag () rätt till avdrag för avsättning tillreservfond upp till en viss nivå. En likartad regel finns förhypoteksföreningarna. Dessa bestämmelser fär omprövas längre fram i samband medatt ställning tas till bl.a. frågan om de ifrågavarande inrättningarna skallomfattas av survlagstiftningen (jfr avsnitt 8.8). 2 § 9 mom. 1 det nya systemet finns föraktiebolag och ekonomiska föreningar bara ett inkomstslag. Andra stycket harändrats med hänsyn härtill. Ändringar av samma karaktär har gjorts i tredje ochfjärde styckena. I tredje stycket har vidare en hänvisning till en redan upphävdbestämmelse tagits bort. Med hänsyn till att fåmansföretagsreglerna flyttatshar hänvisningarna i tredje, sjätte och sjunde styckena ändrats. 2 § 10 mom. I momentet har de nya bestämmelserna om beskattning avinvestmentföretag och aktiefonder tagits in (jfr avsnitt 8.8.1). Att reavinst pä aktier och andra reavinstbeskattadevärdepapper inte är skattepliktig och reaförlust inte avdragsgill anges iförsta stycket punkt 1. Genom hänvisningen till 27 § 1 mom. anges vilka slagsvärdepapper som avses (jfr avsnitt 6.5.5 och specialmotiveringen till 27 § 1mom. Med värdet i första stycket punkt 2 vid beskattningsåretsingång av sådan egendom som avses i punkt 1 förstås marknadsvärdet. I fråga ommarknadsnoterade aktier etc. föreligger ingen svårighet att fastställa detta.Beträffande andra sådana värdepapper får värdet uppskattas. Omfattar beskattningsåretkortare eller än skall intäkten jämkas med hänsynhärtill. Avdragsrätten för utdelning begränsas inte till mottagenutdelning. Begränsningen innebär endast att utdelningsavdraget inte fårföranleda att skattemässigt underskott uppkommer eller ökar. I andra stycket har definitionen av investmentföretagtagits in. Till skillnad frän nuvarande definition i 7 § 8 mom. tredje stycketingår investmentföretag inte i gruppen förvaltningsföretag. Kravet på attaktierna eller andelarna ägs av ett stort antal fysiska personer utesluterenligt praxis inte juridiska personer i ägarkretsen (se avsnitt 8.8.1).Definitionen har utformats i enlighet med detta. Att de nya reglerna om inkomstberäkningen förinvestmentföretag gäller för alla aktiefonder anges i tredje stycket. Med akdefonder förstås inte bara sådana fonder på vilka aktiefondslagen (1974:931) i sin helhet är tillämplig utan även allemansfonder enligt lagen (1983:890) om allemanssparande, ak tiesparfonder enligt lagen (1978:428) om aktiesparfonder och försäkrings premiefonder enligt lagen (1989:1079) om livförsäkringar med aktiefondsan- gg knytning. 2 §12 mom. Prop. Bestämmelserna i nuvarande 3 § tredje stycket har flyttatstill momentet. 2 § 13 mom. 1 detta moment har införts bestämmelser ombeskattningen av fämansföre tag i vissa fall. Bestämmelserna har på lagrådets inrådan preciserats jämfört med lagrädsremissen. \ första stycket anges att fämansföretag inte haravdragsrätt för kostnader för anskaffande av egendom, ersättning för lokaleller nedskrivning av lånefordran när motsvarande belopp beskattas som intäktav tjänst enligt punkt 14 första, andra, femte eller sjunde stycket avanvisningarna till 32 § KL. Beträffande ersättning för lokal har företaget dockalltid rätt till avdrag för belopp som motsvarar marknadsmässighyresersättning. Av andra stycket framgår att företaget vid delägares ellernärståendes förvärv av egendom frän företaget till ett pris som understigermarknadsvärdet - utom i de fall när beskattning skett enligt punkt 14 förstastycket av anvisningarna till 32 § KL vid företagets förvärv av egendomen ifråga - skall beskattas för skillnaden mellan vederlaget och marknadsvärdet. Päsamma sätt sker uttagsbeskattning när företaget gett företagsledare ellernärstående person lån till fördelaktig ränta. Tredje stycket innehåller bestämmelsen om fåmansföretagsrätt till avdrag för tantiem, vilken tidigare var införd i punkt 1 avanvisningarna till 41 § KL. 2 .§' 14 mom. Av första stycket framgår att för juridiska personer utomdödsbon fär förlust vid avyttring av aktien andelar och andra finansiellainstrument som avses i 27 § 1 mom. dras av endast mot vinst vid avyttring avegendom av samma slag. Uppkommer underskott fär detta dras av vid beräkningenav det samlade resultatet av avyttringar av det aktuella slaget närmastföljande beskattningsån I andra stycket görs undantag från begränsningsregeln förtillgångar beträffande vilka innehavet betingats av verksamhet som bedrivs avden skattskyldige eller närstående företag. Stycket har utformats medutgångspunkt i reglerna om skattefrihet för aktieutdelning i 7 § 8 mom. tredjestycket. 2 § 15 mom. I momentet har tagits in en motsvarighet till de regler omspärr mot förlustavdrag vid ägarskifte i fåmansföretag som finns i nuvarande 8§ FAL. Spärren innebär att ett underskott inte fär föras vidare till detföljande beskattningsåret. Bedömningen av om ett ägarskifte ägt rum görs medhänsyn till förhållandena vid utgången av beskattningsåret och ingången av detnärmast föregående beskattningsåret. 2 § 16mom. Momentet innehåller motsvarigheter till de regler om spärrmot förlustavdrag som finns i nuvarande 9 § FAL. Med den nya utformningeninnebär reglerna att avdrag för underskott inte får göras i en spärrsituation. 3 § 1 mom. 1 momentet ges en allmänt hållen avgränsning avinkomstslaget kapital samt vissa exempel på de vanligaste inkomsterna. I förstameningen anges att till intäkt av kapital hänförs, förutom avkastning ochvinster, även andra intäkter av egendom, alla i den män intäkten inte är atthänföra till näringsverksamhet (jfr specialmotiveringen till 21 § KL). Medandra intäkter avses i första hand sådana som enligt 35 § 1 mom. 1 KLbeskattas i inkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhet. Exempel härpå ärbehållen handpenning då köpeavtal hävts (RÅ 1958 ref 33) och intäkt somutlånaren erhåller i samband med s.k. blankningsaffären Ytterligare kan nämnasatt detta kan gälla intäkter som har samband med såväl egendom som innehas somsädan som tidigare innehafts. Exempel på det senare är om den som avyttrategendom senare skulle bli berättigad till ytterligare ersättning. Däremot avsesinte intäkter av sädan egendom vars värde härrör från den skattskyldiges egetarbete, som vid hobbyverksamhet. Överskott i hobbyverksamhet beskattas iinkomstslaget tjänst (jfr avsnitt 5.2). Även om uttrycket egendom som används i lagtexten närmastför tanken till tillgångar sä omfattar inkomstslaget pä det sätt som närmareframgår av de särskilda bestämmelserna om detta även vissa förpliktelser -nämligen sådana som uppkommit vid utfärdande av optioner och vid ingående avterminsavtal. Däremot avses med avyttring av förpliktelser inte överlåtelse avskuld eller amortering pä skuld (jfr avsnitt 6.7.1). I 21 § KL anges vad som avses med näringsverksamhet och i22 § KL vilka intäkter i enskild näringsverksamhet som skall tas upp tillbeskattning i inkomstslaget näringsverksamhet. Annan avkastning av egendom änsom där anges, tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. avyttring av aktier och fastigheten Det gäller även löpande avkastningav t.ex. aktier som inte är omsättningstillgångar i näringsverksamheten. I andra stycket tas in en erinran om att utdelning fränfåmansföretag och vinst vid försäljning av aktier i sådana företag i vissutsträckning skall beskattas som inkomst av tjänst enligt vad som närmareanges i 12 mom. Tredje stycket som saknade motsvarighet i lagrädsremisseninnehåller regler för det fallet att tillgångar förs över tillnäringsverksamhet. En sädan överföring innebär enligt de generella reglerna förnäringsverksamhet att tillgångarna anses anskaffade till marknadsvärdet vidtidpunkten för överföringen. Genom bestämmelserna i tredje stycket föranlederen överföring till marknadsvärdena en vinstbeskattning som om tillgångarna vidövergängen avyttrats till dessa värden. Om den skattskyldige begär det skerdock inte någon sådan avskattning men i det fallet går tillgångarna in inäringsverksamheten med sina ursprungliga anskaffningsvärden. 3 § 2 mom. Prop. I detta moment tas i första stycket in grundlägganderegler om avdrag i inkomstslaget kapital. Dessa innebär att avdrag får görasför omkostnader för intäkternas förvärvande, för reaförluster, som inte avserlös egendom för personligt bruk (jfr ), samt för ränteutgifter även om deinte utgör sådana omkostnaden Av 4 mom. framgår att tomträttsavgäld och vissaandra ränteliknande utgifter skall jämställas med ränta. Bostadsräntor och tomträttsavgälderkan i allmänhet inte ses som omkostnader för förvärvande av någon skattepliktigintäkt, eftersom nyttjandet av egen bostad inte skall tas upp som intäkt, menskall ändå fä dras av i inkomstslaget kapital. I andra stycket finns regler om begränsad avdragsrätt förränteutgiften Ränteutgifter fär alltid dras av till fulla värdet motränteintäkten I 3 § 4mom. anges bl.a. att med ränteutgift jämställstomträttsavgäld, utgift för förtida inlösen av län och avdrag pä grund avräntefördelning. Reaförluster pä marknadsnoterade fordringar utställda isvenska kronor skall också behandlas som ränteutgifter (29 § 2 mom. Av 29 § 2 motn. framgår dessutom att med ränteintäktjämställs reavinst pä marknadsnoterade svenska skuldebrev. Däremot räknas inteavkastning på sädana finansiella instrument som skall beskattas som aktiernatill sådan ränta mot vilken ränteutgifter alltid får kvittas till . Detgäller t.ex. ränta pä konvertibla skuldebrev och vinstandelslän (jfr avsnitt6.5.5). Om ränteutgifterna är större än ränteintäkterna färskillnaden dras av utan begränsningar upp till ett belopp av 100 000 kn Förskattskyldiga under 18 är är gränsen 10 000 kn Samma gräns gäller vidinkomstberäkningen i ett handelsbolagsbeskattat dödsbo. Ränteutgifter somskjuter över beloppsgränsen är avdragsgilla till . Genom en hänvisningtill tredje stycket och 4 mom. anges att det gäller högre gränser för fullavdragsrätt för delägare i fåmansföretag resp. näringsidkare som skall göra s.k. räntefördelning. I tredje stycket finns bestämmelser som ger delägare ifämansföretag ökat utrymme för fullt ränteavdrag. Efter förslag av tagrådet harbestämmelsen flyttats frän 12 mom. och kompletterats med en hänvisning till 24§ 1 mom. I fjärde stycket finns huvudregeln om begränsning avavdragsrätten för reaförluster till av förlusten. Här anges ocksä attundantag frän avdragsbegränsningen finns i 27 § 5 mom. och 29 § 2 mom. Detgäller aktier m.m. resp. fordringar m.m. utställda i svenska kronor-om de ärmarknadsnoterade. I femte stycket har tagits in en motsvarighet till dennuvarande bestämmelsen i 39 § 1 mom. andra stycket KL attförvaltningskostnader bara fär dras av i den män de överstiger 1 000 kn Sjätte stycket innehåller en motsvarighet till nuvarandebestämmelser i punkt 5 av anvisningarna till 36 § KL att avdrag inte medges förinköp av lottsedel eller annan insats i lotteri. Momentet har utformats med beaktande av lagrådetssynpunkten I lagrådsremissen saknas dock motsvarighet till beloppsgränsen 10000 kn för handelsbolagsbeskattade dödsbon. 3 §3 mom. Prop. I detta moment finns nya regler om beskattning av intäkterav bl. a. uthyrning av privatbostäder samt andrahandsupplåtelser avhyreslägenheten Reglerna behandlas närmare i den allmänna motiveringen(avsnitt 7.6). Utöver vad som anförs där kan följande nämnas. Inledningsvis anges att det egna brukandet avprivatbostadsfastighet och privatbostad, vari inräknas även närståendesbrukande, inte skall föranleda någon inkomstbeskattning. Däremot skall intäktav uthyrning eller annan upplåtelse beskattas som intäkt av kapital. Dettagäller även intäkter av avyttring av alster eller naturtillgångar frånfastigheten, som t. ex. trädgärds-produkter eller avverkad skog. Även uthyrningav privatbostad som är belägen i utlandet faller in här. I detta sammanhang bör nämnas att utländsk fysisk person,som inte är bosatt här i riket, är skattskyldig för inkomst av här belägenprivatbostadsfastighet eller privatbostad. Detta framgår av 6 § 1 mom. Av tredje stycket framgår att avdrag medges från sädanintäkt som nämns i andra stycket. Regeln är utformad så att ett 4000-kronorsavdrag medges från intäkt som härrör från avyttring av alster ellernaturtillgångar från fastighet. Från upplätelseintäkter medges därutöveravdrag av hyresintäkten i fråga om ägt småhus och i övriga fall medden hyra eller avgift som uthyraren haft för det upplåtna utrymmet. Lagrådet har härvid föreslagit uttryckssättet att avdragetskall medges "för varje fastighet, bostad eller lägenhet". För attklargöra att avdraget endast belöper per ägd en- och tvåfamiljsfastighet ellerinnehavd bostadsrätts- eller hyreslägenhet bör dock i stället anges "förvarje privaibostadsfasX\ghet, privatbostad eller /(yrMlägenhet". Nämnda avdragsmöjlighet bör inte finnas när intäktenhärrör från upplåtarens eller närståendes arbets- eller uppdragsgivare. Isådant fall bör, som lagrådet föreslagit, avdrag kunna medges i sammautsträckning som gäller i fråga om fåmansföretag till vilka hänvisas i fjärdestycket, dvs. avdrag medges med skäligt belopp. Den del av uthyrarens avgift till bostadsförening ellerbostadsaktiebolag, som belöper på det som uthyrts och som inte är att anse somkapitaltillskott, föresläs förbli avdragsgill. Definitionen av vad som menasmed kapitaltillskott har överförts till bestämmelsen frän punkt 3 andrastycket av anvisningarna till 39 §KL.