prop · GD03116 · 1989-12-31 00:00:00 — Vivill i synnerhet peka på de svårigheter som kan uppstå vid nybildande avförsäkringsaktiebolag om regeringen vid sitt ställningstagande till koncessionhar att ta hänsyn till de föreslagna begränsningsreglerna. Det kan nämligen iinitialskedet vara svårt att organisera en ägar-gmpp på minst 7 medlemmar,vilket erfordras om 15 %-regeln för rösträttsandelen skall kunna uppfyllas. Enviss ägarbegränsning kan dock vara motiverad med hänsyn till försäkringsrörelsensspeciella sociala karaktär och önskemålet att förhindra koncembidrag tiU 90-procentigaägare. anser att en gräns vid för såväl kapitalandel somrösträttsandel kan accepteras. FVKföreslår som nämnts att även försäkringsbolags möjlighet att äga aktier i andraförsäkringsboalg skall begränsas enligt huvudregeln, dock med vissa självklaraundantag. Vi anser att den nu rådande obegränsade äganderättsmöjligheten utannackdelar kan bibehållas. har inga för oss kända nackdelar med rådandefrihet kunna påvisas och det förefaller oss då onödigt och oklokt att inrättanya begränsningsregler. Vadslutligen gäller rätten att vid bolagsstämma utnyttja rösträtten anser att några begränsningar inte bör finnas. Detta innebär visserligen att ägare med stor andel av rösträtten kan få en mycket dominerande roll vid bolagsstämman, men detta är också nödvändigt och önskvärt om en aktiv 147 ägarroll skall kunnaupprätthållas. Offentligheten vid bolagsstämman torde Prop. också ha en naturligtavhållande effekt på alltför extrema förslag och yrk- Bilaga 2 Begränsningari rätten att förvärva aktier i svenska försäkringsbolag. Ettutländskt försäkringsbolags verksamhet utvecklas normalt i följande faser. generalagenturvia svensk privatperson eller juridisk person renume-rerad med provision avdelningskontor(filial) och generalagenturen formellt genom privatperson. Rörelsen regleraspå basis av intäkt/kostnad dotterbolagnär rörelsen blivit av sådan storleksordning att verksamheten självständigtkan klara äterförsäkring, finans m.m. Omförsäkringsverksamheten i skall kunna utvecklas sunt och bidraga tilläkta konkurrens är det väsentligt att utländska försäkringsbolag själva skallkunna välja den lämpligaste bolagsformen för sin svenska verksamhet. Enbegränsning av äganderätten i nya dotterbolag typ Holmia-Hafnia vorediskriminerande och skulle förhindra en sund utvecklign av utländskaförsäkringsbolag inom våra gränser. och behöver SverigeZerförsäkringsbolag, inteyärre genom byråkratiska procentsatser. i (LO) Idetta avsnitt tillstyrker LO förslagen att ingen, svenskt eller utländskträttssubjekt, får förvärva aktier av nämnt slag, om innehavet kommer attöverstiga av totala röstetalet eller av aktiekapitalet.Utredningens tekniska lösning är acceptabel. Undantaget för arbetsmarknadsförsäkringsbolagenär nödvändigt med hänsyn till dessas speciella funktion. Sammaställningstagande gäUer undantaget för captivebolag. LOinstämmer i kommitténs uttalande om behovet av en gräns för det sammanlagdautländska inflytandet i försäkringsbolag. Utredningar och förslag på denpunkten efterlyses också av LO. Det är att fömtse att ändringar i detta slagsregler senare kan behöva modifieras som resultat av överenskommelser på deteuropeiska planet om försäkringsbranschen. LOtillstyrker också förslaget, att en tvingande regel om rösträttsbegränsningtill vid bolagsstämma införs. FVKföreslår att man begränsar möjligheten att förvärva aktier i svenska försäkringsbolag för enskilda intressenter eller gmpper av intressen till av röstvärdet och/eller av aktiekapitalet. Om syftet med den av FVK föreslagna begränsningen är att hindra en enskild intres sent till dominerande inflytande i ett bolag har man enligt TCO lagt begräns- 148 Syftet förefaller i stället att vara ett förhindrande av Prop.1989/90:116 bildandet av eventuella finansiella koncemer, därförsäkringsaktiebolag 2 skulle kunna ingå som dotterbolag. EnligtTCO bör frågan om begränsningar i rätten att förvärva aktier i svenskaförsäkringsbolag ses i ett sammanhang när är färdigmed sitt arbete. Förbundethar ingen invändning mot kommitténs uppfattning att begränsningar bör införasav försäkringsbolags rätt att äga aktier i enskilda aktiebolag och i andraförsäkringsaktiebolag, dock bör försäkringsbolag äga rätt driva allmänfinansrörelse genom dotterföretag om detta är ändamålsenligt för en effektiv kapitalförvaUning. Vadavser begränsningar i rätten att förvärva aktier i svenska försäkringsbolag m.m.vill föreningama anföra följande. FVKvill införa nya restriktioner när det gäller svenskt eller utländskträttssubjekts aktieförvärv i svenskt försäkringsaktiebolag. Begränsningamagäller andelen av det totala röstetalet och andelen av det totala aktiekapitalet.Kommittén har lagt gränsema vid av röstetalet för samtliga aktieroch av aktiekapitalet. Debärande motiven för förslaget i denna del är att lagen om utländska förvärv avsvenska företag inte gäller försäkringsaktiebolagen, vilket kommittén funnitvara inkonsekvent, och att likartade regler bör gälla svenska och utländskarättssubjekt. Kommittén vill förhindra innehav av sådan storlek som ger ettinflytande som inte kan anses förenligt med svenska samhällsintressen och ensund utveckling av försäkringsväsendet. Förslaget återspeglar en oro för attstarka ägargmpper skulle kunna verka genom försäkringsbolag och förstärka sittinflytande inom olika delar av det svenska näringslivet. Föreningamaanser rent principiellt att man bör vara återhållsam med olika typer av ägarbegränsningari lagstiftningen. FVK tar ett avsevärt steg mot ökad reglering av ägandet ochstyrs därvid av farhågor som inte förefaller tillräckligt realistiska medtanke på den utveckling som varit i vårt land. Trots att någon legalbegränsning i rätten att äga försäkringsbolag inte finns har ingapåtagliga missförhållanden visat sig. Föreningamamenar att ingripande förbud av det slag som föreslås måste byggas under av enutveckling som inger farhågor och som kräver att åtgärder vidtas. På denpunkten brister det i kommitténs motiv. Enmera acceptabel väg är att i lagen ange vissa restriktioner i fråga om utländska rättssubjekts möjligheter att förvärva aktier i svenskt försäkrings aktiebolag, innebärande t.ex. att förvärv över viss storleksnivä skaU prövas i särskild ordning. Eventuellt skulle även förvärv som görs av svenskt rätts subjekt kunna underkastas prövning av detta slag. Allmänt anser föreningamaatt man bör akta sig för en utveckling av Prop. 1989/90:116försäkringslagstiftningen som hindrar en vidare utveckling av försäkrings- Bilaga 2 väsendet. Det förslag som kommittén presenterat i den nu aktuelladelen kan bli en hämsko på utvecklingen. Bl.a. förhindras eller i vart fallförsvåras ett ägande genom holdingbolag, vilket kan fömtses bli en lämpligägandeform på den framtida marknaden. Föreningamaställer sig sammanfattningsvis negativa till FVK:s förslag om ägandebegränsningaroch anser att de problem som kommittén vill komma till rätta med kan lösas medbetydligt mindre ingripande medel. Förnärvarande finns inga särskilda begränsningsregler, varken för utländska ellersvenska rättssubjekt vad gäUer rätten att förvärva aktier i svenskaförsäkringsbolag. Kommittén föreslår begränsningsregler till avröstetalet och av aktiekapitalet i redan existerandeförsäkringsbolag. Befintliga aktieinnehav berörs således ej. LRF finner att enklar avgränsning måste göras mellan företag och organisationer vad gäUertillämpningen av dessa begränsningar. En facklig/kooperativ organisation ger enbred representation av medlemmar utan kapitalinressen. Försäkringstagamasrättigheter kan i dessa organisationer tillvaratas på ett betryggande sätt ochdärmed bör inte begränsningen tillämpas för fackliga/kooperativaorganisationer. FVKanför olika argument för ägarbegränsning i försäkringsbolag. Bland annatåberopas risken för att dominerande ägargmpper skulle inrikta försäkringsbolagenskapitalförvaltning på placeringar inom ramen för ägarnas speciella intressesfär.Bankföreningen anser att denna farhåga kan och bör lösas genom lagregler om enhandsengagemangså som för bankema; på köpet vinnes därvid konkurrenslikställighet iplaceringsverksamheten. I övrigt är detta en styrelse- och tillsynsfråga. Ettannat argument som FVK anför för ägarbegränsning i försäkringsbolag är"samhällsintresset". Detta anges av FVK bestå i behovet av försäkringsverksamhetensoberoende gentemot "de stora ägargmppema i samhället". Ingenstansanges dock vilka dessa är, om de finns inom näringslivet, folkrörelsema,fackföreningsrörelsen eller statsmaktema. Argumenteringen utmynnar i uttalandet(sid 97) att både banker och försäkringsbolag kan sägas vara halvofficiellaorgan, eftersom de bedriver de viktiga samhällsfunktionerna att sammanförainlåning och utlåning respektive att sörja för ett betryggande riskskydd.Bankföreningen vill påpeka att andra slag av näringsverksamhet kan framletassom kan påstås ha minst samma betydelse för medborgamas ekonomi och välfärd,utan att man där talar om halvofficiella organ. Argumentet är därförinnehållslöst. Svagheteni FVK:s argumentering i fråga om ägarbegränsningar framgår dels av att nuvarande ordning inte visats innebära några olägenheter, dels av FVK:s eget förslag till dispens. FVK anför att i vissa lägen, t.ex. krislägen, 150 kan "inträdet av enstark ägare med en betydande aktiepost" behövas (sid Prop. 1989/90:116 101).FVK föreslår därför att regeringen, om synneriiga skäl föreligger, skall Bilaga2 kunna ge dispens för förvärv utöver de föreslagna gränsema. Bankföreningenanser att det kan vara för sent att låta "starka ägare" komma införst i krislägen. Starka ägare kan behövas , så attkrislägen kanske undviks. FVK:s resonemang om dispens vid synnerliga skäl ärdärför ett argument emot den förslagna ägarbegränsningen. Bankföreningenavstyrker FVK:s förslag om begränsning av rätten för en ägare att förvärvaförsäkringsaktier. Missbmk av stora aktieinnehav kan förhindras på andra sätt,t ex genom rösträttsbegränsning vid bolagsstämma. Förnärvarande råder enligt försäkringsrörelselagen förbud mot att rösta för mer än20 % av de aktier som företräds på stämman "om inte något annat följer avbolagsordningen". FVK föreslår dels att denna gräns sänks till , delsatt regeln blir tvingande oavsett vad som anges i bolagsordningen. Den senareskärpningen innebär att risken för missbmk kraftigt minskar. Minskningen från30 till förefaller därför onödig. Inuvarande lagstiftning finns för svenska försäkringsbolag inga begränsningar irätten att förvärva aktier. Kommitténs förslag att begränsa ägandet avförsäkringsbolag bygger på ett antal argument som talar för ett spritt ägandeav försäkringsbolag. Detfinns även starka argument mot en ägarbegränsning som inte har beaktats avkommittén. Den konkurrens som råder inom branschen mellan de olikaförsäkringsbolagen innebär enligt sparbanksföreningens uppfattning att endominerande ägare i ett försäkringsbolag ej kan skaffa sig egna fördelar utanatt övriga kunder eller försäkringsinspektionen reagerar. Ett alltför sprittägande kan vidare medföra andra negativa effekter i form av t exmaktförskjutningar från styrelse till företagsledning. Denpågående intemationaliseringen innebär att konkurrensen från utlandsägdaförsäkringsbolag ökar på den svenska försäkringsmarknaden. Sett ur allmänhetensperspektiv är detta positivt då det leder till bättre service och/eller lägrepremier. Den ökade konkurrensen minskar också risken för att negativamonopol-tendenser uppstår. En väl fungerande försäkringsmarknad är en bättregaranti mot att dominerande ägargmpper uppstår, än regler som innebärbegränsningar i rätten att förvärva aktier i försäkringsbolag. Detfordras enligt mycket starka skäl för att införabegränsningar av ägandet i aktiebolag. Lagstiftning på detta område riskeraratt sätta delar av konkurrensen ur spel. Försäkringsbolagen blir alla lika.Skillnaden i ägande och företagsform blir inte längre väsentliga delar ikonkurrensen försäkringsbolag emellan. Sparbanksföreningenanser inte att sådana begränsningar i rätten att för värva aktier i försäkringsbolag bör införas. har samma inställning när det gäller förvärv av aktier i bankföretag. Om reglema, trots våra invändningar, trots aUt kommer att införas, bör enbart regeringen 151 En dispensgivning via myndigheter ger inte tiUräck- Prop.1989/90:116 liga garantier för en likartad behandling i de fall ägarbegränsningargäller för Bilaga 2 flera branscher. Kommitténföreslår att rätten för utländska rättssubjekt att förvärva aktier i svenskaförsäkringsaktiebolag skall inskränkas. Försäkringsverksamheten har undersenare år blivit alltmera internationell, en utveckling, som kan förväntasfortsätta. En bestämmelse av föreslagen art kan få negativ effekt för svenskaförsäkringsbolag i deras intemationella verksamhet. Förslaget avstyrkes därföri denna del. Kommitténsförslag är av väsentlig betydelse för försäkringsväsendet här i landet och rörförhållanden av komplicerad natur. Det är enligt börsstyrelsens meninglämpligast om ställningstagande till förändringar av det slag kommitténföreslagit gmndas på en samlad bedömning av stmkturproble-men påkapitalmarknaden med beaktande av de skilda institutens särart men också medhänsynstagande till deras inbördes förhållande. En sådan helhetsbedömning kanenligt börsstyrelsens uppfattning ej göras förrän resultatet av kreditmarknadskommitténsarbete föreligger, vilket enligt uppgift väntas vara fallet senare i år.Börsstyrelsen anser att i avvaktan på dessa förslag lagstiftning bör tillgripasendast om det bedöms nödvändigt för att komma till rätta med uppenbaramissförhållanden eller för att förebygga att påtagliga risker för sådanamissförhållanden förverkligas. Såvitt börsstyrelsen känner till föreligger ejsådana förhållanden inom försäkringsväsendet. Börsstyrelsen avstyrker därföratt kommitténs förslag i denna del nu läggs till gmnd för lagstiftning. Börsstyrelsenvill med hänsyn till de intressen styrelsen har att beakta också framhålla attlagregler av det slag kommittén föreslagit kan komma att motverka en effektiv börshandeloch därmed försäkringsbolagens möjlighet att via börsen generera erforderligtriskkapital. Fondhandlareföreningenavstyrker förslaget att begränsa rätten att förvärva aktier i försäkringsaktiebolag. Långsiktigt är detta slag av begränsning till skada för de företag och den bransch som avses med begränsningama. Det är lätt att fömtse situationer i vilka starka ägare med därav följande enga gemang kan ha mycket att betyda för ett företags positiva utveckling och därmed för dess kunder. Kommittén har själv pekat på att detta kan vara betydelsefullt, i det aktuella fallet finns redan bestämmelser om begränsad rösträtt på bolagsstämma, vilka tillräckligt torde garantera att de syften som skulle motivera en ägarbegränsning inte träds för när. Detfinns två scenarier som kan förväntas ske om försäkringsbolag får bildas ochägas fritt. Rikabolag köper upp försäkringsbolag och använder dessa som bokslutsdispositioner.Underreserverade bolag, gärna inom finanssektom, blir attraktiva att äga förrika försäkringsbolag. På detta sätt expanderar man in i varandrasverksamhetsområden på ett kanhända spekulativt sätt med pengar, som antingentill en viss del skulle betalas i skatt eller användas som försäkringsbolagensreserver. Detta får som konsekvens att alla svenska försäkringsbolag antingenmåste vara väldigt stora för att få en egen balanserad riskpopulation varje åreller ägas av ett storbolag som kan jämna ut de dåliga åren med de goda. Omdetta sker i större utsträckning kommer möjligheten för försäkringsbolag attgöra avsättningar för konjunktumtjämningar och katastrofer att ifrågasättas ochtroligen begränsas avsevärt. Med utgångspunkt från detta resonemang stöder vi FVKsförslag om att begränsa ägandet. FVKföreslår begränsningar i rätten att äga aktier i svenska försäkringsbolag.Samma begränsningar skall gälla för svenskar och utlänningar. Om det finnssynnerliga skäl skall regeringen kunna ge dispens från begränsningama. Redanexisterande svenska särregler vållar erfarenhetsmässigt problem i kontaktemamellan svenska försäkringsbolag och utländska tillståndsgi-vande myndigheter problem som har sin gmnd i bristande reciprocitet ländema emellan. Skärptaregler i rätten att komma in på den svenska marknaden skulle ytterligare öka svårighetemaför svenska försäkringsbolag utomlands och bör därför undvikas. Ombegränsningar skall införas måste de vara motiverade med mycket starkare skälän de av FVK angivna. SkandiaIntemational är majoritetsägare i t ex danska Kgl Brand och en rad andrautländska bolag. För vår del skulle ett genomförande av FVK:s förslag kunna fåmycket besvärande verkningar, genom att våra ägarandelar i utländska bolag dåkan komma att ifrågasättas. Enligtvår mening bör rätten att förvärva aktier i svenska försäkringsbolag vara heltfri, åtminstone när förvärvaren är ett bolag inom en försäkringskoncem. Omstatsmaktema ändå vill ha möjlighet att kunna ingripa vid förvärv som manuppfattar som olämpliga, bör det kunna ske genom att försäkringsinspektionen,vid synnerliga skäl, ges befogenhet att i efterhand ingripa mot förvärvet. Ett altemativvore att införa det engelska systemet, som innebär att den som förvärvarkontrollposter i ett försäkringsbolag skall godkännas av tillsynsmyndigheten. Sammanställning av remissyttranden över departe- Prop-1989/90:116mentspromemorian (Ds 1989:13) Utländska bankfi- ' lialer i Efterremiss har yttrande avgetts av bankinspektionen, försäkringsinspektionen,kommerskollegium, , , hovrätten för VästraSverige, kammarrätten i , fuUmäktige i riksbank, fullmäktigei , näringsombudsmannen. , , , ,, , styrelsen förStockholms fondbörs. i (LO), (), Centralorganisationen /SR, Svenska bankmannaförbundet.Svenska Arbetsgivareföreningen (), , , , () och bokföringsnämnden (BFN). Bankinspektionenär positiv till en fortsatt intemationalisering av den svenska finansiellamarknaden, vilket tidigare framgått av inspektionens yttrande över kreditmarknadskommitténsslutbetänktande. I yttrandet framfördes bl a att det är önskvärt att frågan om sk ingående filialer blir avgjord. Bankinspektionenanser att det är av vikt att utländska och svenska banker får agera påmarknaden på ett konkurrensneutralt sätt och att samma krav ochbegränsningsregler gäller för bankema. Inspektionen delar också bankfilialgmppensuppfattning att utländska bankfilialer får bättre konkurrensmöjligheter iförhållande till de inhemska bankema än de nuvarande utlandsägda dotterbankema,vars verksamhet blir begränsad, t ex i fråga om enhandsengagemang, med hänsyntill det egna kapitalet. Bankinspektionen anser, att det bör klart framgå avlagtext och förarbeten att förslaget reglerar utländska bankers och andrafinansiella företags etablering i genom filialer med de rättigheter ochskyldigheter som följer för den utländska banken som juridisk person. Bankinspektionenvill påpeka att prövningsgmnden för tillstånd i konsekvens med förslaget tiU kreditmarknadslagoch under fömtsättning att detta antas, bör formuleras "om hinder intemöter från allmänsynpunkt". Dennäringsrättsliga särställning som banker i har och som kommer tilluttryck genom det särskilda regelkomplex som gäller för bankverksam- 154 hetgör, enligt bankinspektionens mening, att man inte helt kan likställa Prop.1989/90:116 utländska banker med andra utländska företag som har rätt att idkanäring Bilaga 3 här i riket. För svenska banker krävs en styrelse.Bankinspektionen anser av konkurrensneutrala och tillsynsmässiga skäl, attockså filialema bör ha en egen styrelse här i riket av den typ som i regelfinns vid inhemska bankers regionkontor enligt exempelvis 7 kap 6 §bankaktiebolagslagen. Det innebär att det inte stäUs några formella kravbeträffande offentliga styrelseledamöter, medborgarskap, bosättning m m ochatt styrelsen kan bestå av t ex enbart tjänstemän i banken. Det innebär å andrasidan att man får en instans över VD eller motsvarande befattningshavare vidfilialen för diskussion om övergripande frågor, delegering till VD, instmktionerm fl frågor av den typ som bör diskuteras inom en bredare krets som en styrelseutgör och där protokoll förs. Dessutom har bankinspektionen en styrelse iSverige att ta upp tillsynsfrågor med ovanför VD. I annat fall måste en sådandiskussion föras med bankens styrelse eller ledning i utlandet. Bankinspektionenvill framhålla att det i lagstiftningen bör framgå klart att det är denutländska banken och inte filialen som skall få tillstånd att förvärva aktier.Bankinspektionen noterar att i den föreslagna lydelsen av 14a § i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag får ett utländsktbankföretag genom sin filial här i landet möjlighet att utan tillståndförvärva aktier. Bankinspektionen utgår från att det är den utländska bankenmed filial här i riket som äger förvärva aktier. Fråganom aktieförvärv för utländska banker har också vissa konkurrensmässigaaspekter. Bankfilialgmppen har utgått från att en utländsk bank som avserattöppna filial i inte behöver avyttra ett befintligt aktieinnehav.Ståndpunkten innebär, enligt bankinspektionens mening, att en utländsk banksom söker fondkommissionstillstånd härvidlag kan komma att få betydandekonkurrensfördelar. Frågan har naturligt nog inte ställts på sin spets vid dotterbolagsetablering.Bankinspektionen har den principiella uppfattningen att det bör vara en fömtsättningatt den utländska banken vid sin filialetablering inte har något störreaktieinnehav i svenska bolag utöver ett ev handelslager i egenskap av fondkommissionär. Bankinspektionenvill redan i detta sammanhang uttala att inspektionen har för avsikt att sålångt som möjligt tillämpa samma regler beträffande enhandskrediter för såvälinhemska som uUändska banker och deras filialer i . En förtsättning ärändå att det totala engagemanget i banken kontrolleras av hemlandetstillsynsmyndighet. Bankinspektionenanser att frågan om fondkommissionsverksamhet över huvudtaget är svår att ta ställning till innan värdepappersmarknadskom- 155 mitten lagt fram sittförslag. Frågan om utländskt ägande i svenska fond- Prop. 1989/90:116kommissionsbolag sammanfaller med frågan om en utländsk bank skall Bilaga 3kunna erhålla fondkommissionstillstånd både genom filial och genom dotterbolag. Kravpå en strikt uppdelning inom koncemen mellan banken och dess dotterbolagupprätthålls enligt gäUande praxis gentemot inhemska banker. Enligt prop1986/87:148 (s 30) om finansiella koncemer m m bör en mycket klar uppdelning avfondkommissionsrörelsen göras mellan banken och ett av banken ägt fondkommissionsbolagoch man bör inte få bygga upp två parallella verksamheter. Samma princip börgälla även vid motsvarande utländska etableringar här i riket. Bankinspektionenvill också upplysa att beträffande svenska fondkommissionsbolag sker enprövning vid utlandsetablering genom dotterbolag. Detta sker isamband med att tillstånd ges enligt fondkommissionslagen for att det svenska fondkommissionsbolagetskall få förvärva aktier i det utländska bolaget. För finansbolag gällerdäremot endast att anmälan till inspektionen skall ske om förvärv av aktier iutländska bolag. Det är angeläget att - som gmppen föreslagit - krav på tiUståndgenomförs även för finansbolags etablering i utlandet. Bankinspektionenvill betona att utländska filialetableringar i förutsätter ettfungerande internationellt tillsynssamarbete. Till övervägande del måstetillsynsansvaret anses åligga hemlandet. Försäkringsinspektionentillstyrker arbetsgmppens förslag att utländska banker och andra finansiellaföretag skall kunna ges rätt att etablera filialer i . Närdet gäller tillståndsprövningen konstaterar inspektionen, att det vad gäller banker i praktiken inte görs någon behovsprövning vid utgående fi lialetablering, även om 1 kap 4 § bankrörelselagen (1987:617) föreskriver detta. Arbetsgmppen föreslår (s 78), att samma ordning bör gälla för ingå ende bankfilialer som för utgående, d v s att lagstiftningen skall innehålla krav på nytta för bankväsendet eller det allmänna och att någon behovs prövning inte skaU göras.