prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessautgifter beräknas till ca 35 milj. kn Under ett valår beräknas utgifterna tillca 100 milj. kn huvudsakligen för valmaterial samt ersättning till postverket. Milj.kn, 1990/prisnivå 1989/90:150 Bilaga1.2 Bidrag till vissa internationella Utrikesdepartementetsverksamhetsområde omfattar utrikespolitik, internationelltutvecklingssamarbete och handelspolitik. Tillutrikesdepartementet hör bl.a. utrikesrepresentationen med 115 lönadeutlandsmyndigheter och 425 honorärkonsulat. transfereringar (Inkl. bistånd) Nära90 % av utgifterna avser internationellt utvecklingssamarbete, i figurenbetecknat som övriga transfereringan Utgifter för konsumtion avser huvudsakligenutrikesförvaltningen. Denstörsta enskilda posten inom verksamhetsområde ärinternationellt utvecklingssamarbete. Enligt riksdagsbeslut skall biståndsramenuppgå till av BNI. Detta innebär att BNLs utveckling är den viktigasteutgiftsstyrande faktorn inom område. Nya krav ochmöjligheter i det internationella utvecklingssamarbetet kräver anpassning både inombiståndsadministrationen och analysen av formerna Prop. 1989/90:150 för verksamhetens genomförande. Långtidsbudgeten,som avser perioden /91-1994/95, bygger på de förutsättningar som gäller förregeringens förslag för /91. Några beslut som påverkarverksamhetens omfattning i förhållande till budgetproposition har intefattats. Utgifteri samband med deltagande i internationella organisationer fastställsefter förhandling mellan de medverkande staterna och fördelas efter överenskomnafördelningsnycklan Exportkreditnämndenredovisar i sin skrivelse till regeringen angående verksamheten m.m.regelmässigt en prognos för utvecklingen av verksamheten . EKN har också gjort försök att prognostisera belastningen påstatsbudgeten. Nettobelastningen väntas uppgå till ca 100milj. Öst-väst-relationernakan i stort förväntas att kvarstå som en central dimension i detintemationella systemet . Det bilaterala förhållandet mellanFörenta staterna och befinner sig i ett positivtutvecklingsskede. Det gäller inte minst nedrustningsområdet. Omdaningeni har fått omfattande återverkningar såväl inom som utanförSovjetunionen. En snabb demokratisering har inletts i flertalet östeuropeiskastaten rymmer dock ännu betydande osäkerhetselement. Detär utomordentligt svårt att med säkerhet säga något om den ordning somkan komma att ersätta den som rått . Motbakgrund av den historiska händelseutvecklingen i har regeringenföreslagit att ett utrymme om 1 miljard kn skapas förinsatser inom området. Av denna miljard redovisas 900 milj. kn underbiståndsbudgeten. Detalleuropeiska samarbetet inom ramen för Konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa (ESK) har kommit in i ett nytt och intensivare skede. Förutsättningarnaför detta samarbete har förbättrats avsevärt. Demilitära förhandlingar som inleddes i , syftande bl.a. till ennedskärning av de konventionella styrkorna i , kan komma att leda tillför europeisk säkerhet betydelsefulla resultat . ESK,som är ett alleuropeiskt forum av unikt slag, kommer att ha en betydelsefullroll att spela vid utformningen av framtid under nya förutsättninganSamarbetets utformning och organisatoriska ramar kommer att bli föremål för intensiva diskussionen Viktiga beslut rörande denframtida ESK-processen kan förväntas vid det fjärde s.k. uppföljningsmötet iHelsingfors . Sverigessäkerhet är i hög grad beroende av den internationella utveck Ungen, särskilt utvecklingen i vårt närområde. Det finns anledning att tro att den avspänning som präglar öst-väst-relationerna kommer att få positiva återverkningar även på säkerheten i . Det förefaller dock klart att och angränsande havsområden även av 55 militäralliansernakommer att tillmätas stor strategisk betydelse. Även i pågår stora förändringan Utvecklingeninom EG kan Prop. 1989/90:150 successivt väntas påverka förutsättningarnaför såväl inom-europeiskt, som Bilaga 1.2 i vidare mening internationellt,samarbete. Det är viktigt för att etablera ett så nära och omfattandesamarbete med EG som möjligt, så långt det är förenligt medneutralitetspolitiken. Mot bakgrund av de avtagande stormaktsmotsättningarna kanFN:s möjligheter att bidra till en fredlig utveckling i världen, till attutveckla och stärka folkrätten, liksom till att undanröja missförhållanden ochorättvisor mellan länder, komma att stärkas ytterligare framövenMedlings-och fredsbevarande insatser i delvis nya former kan bli aktuella. Det är ett svenskt säkerhetspolitiskt intresse att värnaom folkrättens regler om respekt för staters suveränitet och territoriellaintegritet. Främjandet av de mänskliga rättigheterna är ett annat grundläggandeelement i vår utrikespolitik. MR-frågorna väntas få en ökad uppmärksamhet bådenationellt och internationellt. engagemang och åtaganden på dettaområde ställer anspråk på ökade insatser och resursen måste Sverigeockså uppfylla de åtaganden som görs från svensk sida genom att vi ansluter osstill de internationella överenskommelserna på området. En omfattande rapporteringsskyldighetskall fullgöras till internationella organ. Härtill kommer att antalet klagomålmot inför den europeiska kommissionen och domstolen för de mänskligarättigheterna har ökat kraftigt . Hur utvecklingen kommer attbli är svårt att förutsäga, men det kan inte uteslutasatt en viss förändring av de nuvarande arbetsformerna kan behöva övervägas.Andra för viktiga folkrättsliga frågor är havsrätten med tillhörandeavgränsningsfrågon miljörätten och rymdrätten. Den intensiva utvecklingen av de internationellaförbindelserna medför att ingår ett antal avtal med främmandemakten Förhandlingsarbetet kräver traktatsrättslig medverkan i storomfattning. En annan viktig rättslig fråga är utlänningsärendena och då inteminst flyktingfrågan. Dessa utlänningsärenden tenderar vid mångautlandsmyndigheter att ta i anspråk mer och mer av departementets resurser.Sedan år 1982 har antalet utlänningsärenden vid utlandsmyndigheternafördubblats. Den kraftiga ökning som har skett av antaletviseringsärenden vid t.ex. . utlandsmyndigheterna i ställer storakrav på flexibilitet i organisationen. Biståndsramen uppgår , i enlighet med riksdagensbeslut, till av BNI. Enligt regeringens förslag för /91fördelas ramen med 27,som bidrag till internationella biståndsprogram, 52,2%för utvecklingssamarbete genom SIDA, och 16,för andra biståndsprogram bl.a.u-krediten forskningsstöd, projektbistånd till vissa länder och särskiltbistånd till skuldtyngda landen För biståndets administration och informationberäknas 2,av totalramen. Världsekonomin präglas av fortsatta strukturellaförändringan som vi i många stycken ser en alltmer integrerad värld ser vi också nya regio- 56 nala ekonomiska maktcentraväxa fram. betydelse för en stabil Prop. 1989/90:150 utveckling avvärldsekonomin blir allt tydligare liksom hur olika förutsätt- Bilaga 1.2ningar är för utvecklingen i olika eller grupper av . Härvidframstår den fortsatta skuldkrisen i en stor del av främst och Latinamerikasotn särskilt allvarlig. De minst utvecklade länderna är de som har svårast attanpassa sig till de stora förändringarna i den internationella ekonomin ochfinna en väg till utveckling. Flera av dem har svåra skuldproblem. Bådebilateralt och i det internationella utvecklingssamarbetet behövs omfattandeoch långsiktiga insatser för dessa landen Ettförbättrat internationellt klimat har lett till framsteg i flera regionalakonflikten I den återuppbyggnad som behöver följa har biståndet viktiga uppgifter,liksom i där en övergång från diktatur till mer demokratiskastyresformer kunnat ske. Ettområde som också fått ökad internationell uppmärksamhet ,och där samlade insatser behövs, är miljöfrågorna. För gäller häratt fattigdomen i sig leder till miljöförstöring och att den är ett hinder förett aktivt deltagande i det internationella samarbetet på detta område. Förändringaroch utvecklingstendenser som är uppenbara gör att utvecklingssamarbetetställs inför både nya krav och möjligheten Inom utrikesdepartementetsavdelning för internationellt utvecklingssamarbete bedrivs ett omfattandeanalys- och utredningsarbete för att möta dessa krav och möjligheten Arbetetkräver en fortlöpande förankring hos alla inblandade, t.ex. de olikabiståndsmyndigheterna, varför det bedrivs i nära samråd med olika aktörerutanför . Somlitet och högt industrialiserat land är för sitt välstånd beroende avett omfattande och fritt handelsutbyte med omvärlden. Därför är det ettcentralt mål för vår handelspolitik att bidra till att bevara ochvidareutveckla en världshandel byggd på frihandelns principen Prognosenför den svenska bytesbalansens utveckling är oroande. Ettkraftigt överskott i handelsbalansen kommer framöver att bli än viktigare föratt balansera de negativa posterna i bytesbalansen. Detintemationella handelssystemet är framför allt reglerat i GATT- det allmännatull- och handelsavtalet. deltar aktivt i den pågående GATT-mndan, somsyftar till att bl.a. stärka reglerna för internationell frihandel, och attutsträcka dem till nya områden, t.ex. tjänstehandeln. GenomEFTA och frihandelsavtalet med är en del av ett västeuropeisktfrihandelsområde för industrivaron Omkring 3/4 av vår utrikeshandel - importsåväl som export - sker med övriga länder inom detta område. Också utövervaruhandeln har merparten av sina internationella kontakter och sittsamarbete med länderna i . Bl.a. därför är det av största vikt förSverige att samarbetet mellan EFTA-länderna och EG kan breddas och fördjupas,såväl inom som utom frihandelsavtalens raman Utvecklingeni i riktning mot demokrati och marknadseko- 57 nomi är välkommen också urhandelssynpunkt. Ett utvecklat handelssamar- Prop. 1989/90:150 bete kan varaett stöd för reformprocessen, utgöra ett instrument för kun- Bilaga 1.2skapsöverföring och bli en språngbräda för utvidgade kontakter och samarbetepå andra områden. Ävenmånga utomeuropeiska marknader är viktiga för den svenska handeln. Fortlöpandeansträngningar måste göras inom handelspolitikens ram för att vidmakthållasvenska marknadsandelar i och i samt i de snabbt växande ekonomiernai Stilla . Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Milj.kn, 1990/prisnivå 88/89 90/91 91/92 92/93 93/94 Genom-snittlig procentuell förändring 90/91-94/95 94/95 Civila sektorer/ funktioni;r Källa: och försvarsdepartementet Försvarsdepartementets verksamhetsområde omfattar utgifterför totalförsvarets militära och civila delar samt övrig verksamhet inomtotalförsvaret. De totala utgifterna under försvarsdepartementet ökaderealt med /84-1988/89. minskadeutgifterna för civila sektorer . Detta beror till stor del på attantagandena om krigs och krisers längd och karaktär ensades i försvarsbeslutet1987. Till följd härav kunde vissa lager minskas. Utgifternastyrs av, i regel, femåriga försvarsbeslut. Inför ett försvarsbesluttillsätter regeringen en parlamentarisk försvarskommitté som beredermyndigheternas planeringsunderlag och gör en analys av det säkerhetspolitiskaläget m.m. Med utgångspunkt i denna analys av bl a hotbild, mål och ekonomiskaförutsättningar för totalförsvaret ger regeringen direktiv för myndigheternasslutliga planering inför det nya försvarsbeslutet. Rapporterna överplaneringen utgör underlag för försvarskommitténs slutbetänkande. Denna ärslutligen underlag för regeringens särskilda proposition till infördet nya försvarsbeslutet. Totalförsvarsbeslutet omfattar såväl den militäradelen som den civila delen av totalförsvaret. Det nugällande försvarsbeslutet fastställdes genom beslut ochinnehåller mål och planeringsram för perioden /88-1991/92. Budgetåret1990/91 utgör alltså det fjärde året i försvarsbeslutsperioden. hardärefter i senare beslut förändrat de ekonomiska förutsättningarna underbeslutsperioden (prop. 1987/88:100, bil. 6, FöU 11, rskn 346 och 1987/88:150bil. 8, FöU 13, rskn 386). Härutöver har planeringsramarna påverkats av ettantal mindre beslut. Ett nytt, och med tidigarelagt, totalförsvarsbeslutväntas fattas . 1990 årslångtidsbudget utgår från den inriktning, uppgiftsbeskrivning ochresursfördelning som bestämts försvarsbeslut med de ändringar somföljer av senare beslut och de beslut som väntas fatta medutgångspunkt i budgetpropositionen som lämnats till . I avvaktanpå det kommande försvarsbeslutet har för /92 och därpå följandebudgetår förutsätts en oförändrad verksamhet i förhållande /91 med undantag för vissa tidsbegränsade program och Prop.1989/90:150 medelstillskott. transfereringar Kommuntransfereringar InvesterinaarV | Hushållstransfereringar Konsumtionsutgifterbestår till stor del av lönen Huvuddelen av försvarets investeringar antas inteha någon civil alternativ användning och betraktas därmed i realekonomiskatermer som konsumtion. Detta förklarar den extremt stora andelkonsumtionsutgifter för försvarsdepartementet. Planeringsramarnaför det militära försvaret har för /91 angetts till 28,3miljarder kn i pris- och löneläget . Enligt beslut skallplaneringsramen höjas varje budgetår till och med /92 med 200milj. har utöver detta beslutat om ett tillskott till ramen på625 milj. kn under /91 för förbättrade repetitionsövningar inomarmén och marinen samt för utökad materielutveckling. har härutöverbeslutat att tillföra det militära försvaret 700milj. kn /92 för skydd mot främmande undervattensverksamhet. Utgiftsramenför /91 uppgår till 30 150 milj. kn i prisläget februali 1989. Denmilitära utgiftsramen priskompenseras med ett försvarsprisindex som beräknasenligt den princip som fastställdes försvarsbeslut. Försvarsprisindexär en sammanvägning av fem officiella indexserien Den förväntadepriskompensationen från prisläget till medelprisläget 1990/91utgör 3 miljarder kn för /91. Enhgtförsvarsbeslutet skall totalförsvarets mihtära del ges följandehuvudsakliga inriktning. - På den allmänna värnpliktens grund prioriterasåtgärder som syftar till att höja krigsorganisationens kvalitet ochutbildningsnivå samt åtgärder för att modernisera och komplettera befintligaoch beslutade system så att deras verkan förbättras. - Luftförsvarets utveckling och verkansmöjligheterprioriteras. Moderna vapen och elektroniska motmedel samt förbättrad stridsledningoch luftbevakning tillförs. Luftvärn med längre räckvidd utökas. inriktningskall skapas för att förbättra flygstridskrafternas jaktbeväp- Prop.1989/90:150 ning. - Antalet ubåtar utökas och moderna tunga kustrobotförband tillförs.Ubåtsskyddets kvalitet höjs genom ett antal åtgärden Förtotalförsvarets civila del beräknas den ekonomiska planeringsramen /91 uppgå till 2037 milj. kn i genomförandeprisläge 1990/91. Dencivila planeringsramen priskompenseras eniigt ett civilt prisindex somåterspeglar pris- och löneutvecklingen. Denekonomiska planeringsramens storlek är styrande för utgifterna inom den civiladelen av totalförsvaret. Utgifternaför totalförsvarets civila del under /91 beräknas totalt uppgåtill 3264 milj. kn Förutom den del på 2037 milj. kr. som ingår iplaneringsramen utgör 687 resp. 540 milj. kn kapitalkostnader resp. övrigakostnader som beräknas utanför denna ram. Av utgifterna för totalförsvaretscivila del redovisas i tabellen endast de utgifter som hör till funktionerunder försvarsdepartementets verksamhetsområde (Civil ledning och samordning,Befolkningsskydd och räddningstjänst. Försörjning med industrivarorutom livsmedelsförsörjning och energiförsörjning samt Kyrklig beredskap). Dessautgifter uppgår för /91 till 1939 milj. kr Utgifterna för övrigafunktioner inom totalförsvarets civila del redovisas under resp. departementsverksamhetsområde. 1princip omfattar totalförsvarets civila del all samhällelig verksamhet somavses fortgå i krig. 1 budgetsammanhang är dock avgränsningen snävare och avserendast anslag eller delar av anslag som är direkt riktade mot beredskapsuppgiften Förden civila delen av totalförsvaret innebär inriktningen enhgt nu gällandeförsvarsbeslut bl.a. förstärkningar av uthållighet och kapacitet för hälso-och sjukvård i krig, en fortsatt satsning pä förbättrad beredskap vid myndigheternaoch en stärkt beredskap inom kommunalteknisk försörjning. Inriktningenav befolkningsskyddet i krig förändras i enlighet med försvarsbeslutet. Detframtida skyddsrumsbyggandet kommer som en följd härav att koncentreras tillsädana områden där mer betydande risker bedöms finnas för civilbefolkningen. Övrigaverksamheter omfattas i huvudsak av medverkan i FN:s fredsbevarandearbete. Milj.kn, 1990/prisnivå 1989/90:150 Bilaga1.2 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer Socialdepartementetsverksamhetsområde omfattar stöd till barnfamiljer, pensioner, sjuk- ocharbetsskadeförsäkring, hälso- och sjukvård, äldre- och handikappomsorg, alkoholoch narkotikafrågor samt övrig socialtjänst. Huvuddelen av verksamheten inomhälso- och sjukvården samt bedrivs av kommuner och landsting. Desamlade utgifterna inom verksamhetsområdet motsvarar omkring en tredjedel avbruttonationalprodukten och beräknas komma att uppgå till ca 400miljarder kn Landstingens och kommunernas kostnader för sjukvård, barnomsorgoch socialtjänst utgör ca 120 miljarder kn av totalsumman. De totala statligautgifterna inom departementets verksamhetsområde inkl. såväl inom som utanförstatsbudgeten för /91 beräknas till ca 279 miljarder kn, varav116 miljarder kn redovisas på statsbugetens utgiftssida, 80 miljarder kn påstatsbudgetens inkomstsida samt 84 miljarder kn utanför statsbudgeten.Sistnämnda belopp avser utgifter för ATP- och delpensioner. Realekonomiskfördelning av utgifterna Prop. transf ereringar IKonsumtion Kommuntran8-:,..g:==|/7-s Hushällstrans- f ereringar y' IZJ§yVx/X f ereringar Enmycket stor del () av utgifterna utgörs av transfereringar till hus-häll.De mest omfattande är folkpensioner, barnbidrag, sjukpenning och föräldrapenning. Transfereringarnatill hushåll ökar . Huvuddelen av ökningen ligger inom områdenaekonomiskt stöd till barnfamiljer inklusive bamomsorg. Kostnadernaför folkpensioner och KBT minskar till följd av att allt fler pensionärer ärberättigade till ATP, vilken finansieras utanför statsbudgeten. Transfereringarnatill kommuner utgör av utgifterna. De mest betydande är statsbidragentill barnomsorg och äldreomsorg samt till hälso- och sjukvården. Transfereringarnatill kommuner ökar , vilket är en effekt av en fortsatt utbyggnadav barnomsorgen. Den är i sin tur en följd av dels befolkningsutvecklingen,dels riksdagsmålet om full behovstäckning. Enliten del av utgifterna (1,) är egen konsumtion, förvaltningsutgifter Denfaktor som har störst betydelse för utvecklingen inom det sociala området ärbefolkningsutvecklingen. Ett ökat födelsetal innebär ökade krav på främstföräldraförsäkring och barnomsorg. En ökning av antalet äldre innebär höjdautgifter för pensioner och ökade kostnader för vård och omsorg. Utvecklingenpå arbetsmarknaden har också stor betydelse för möjligheterna att möta behoveninom vården och omsorgen. Det finns f.n. rekryteringsproblem inom vissa delarav vård och omsorg. Problemen kan förväntas bli större när ungdomskullarnaminskar och olika typer av ledigheter, t.ex. föräldraledighet och semester ökan Destatliga utgifterna inom sociala sektorn beräknas under den periodlångtidsbudgeten omfattar öka med ca 22 miljarder kn Största delen av denberäknade utgiftsökningen kommer att inträffa utanför statsbudgeten. Ökningenligger främst inom ATP-systemet till följd av att allt fler pensionärer blirberättigade till allt högre pensionen Statens del av familjepolitiken omfattar dels detekonomiska stödet till barnfamiljer inkl. föräldraförsäkring i form avbarnbidrag, bidragsförskott, vårdbidrag och barnpensioner, dels statsbidragettill kommunerna för barnomsorg. De totala utgifterna beräknas för budgetåret1990/91 till ca 44 miljarder 1989/90:150Bilaga 1.2 Totala statliga utgifter för familjepolitik Milj. kn, 1990/91 ärs pris- och lönenivå 1990/91-94/95 Genom föräldraförsäkringen ges föräldrar rätt tillledighet och ersättning för vård av barn. Till föräldraförsäkringen räknas föräldrapenning,tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Ersättningen frånföräldraförsäkringen utges med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning.För den som inte har någon sjukpenninggrundande inkomst eller har låg sådanutges ersättning på en garantinivå som är per dag. Föräldraförsäkringen är en integrerad del avsjukförsäkringen såväl vad gäller finansiering som administration.Finansieringen skall till ske genom sjukförsäkringsavgiften, som f.n. är10,av avgiftsunderlaget, lönesumman och till genom bidrag frånstatsbudgeten. Utgifterna för föräldrapenningen är huvudsakligen beroendeav antalet födda barn och föräldrarnas förvärvsinkomster. Antalet födda barnberäknas öka något . Från och med den 1 juli 1989utges ersättning på förälderns sjukpenningnivå och därefterunder med ersättning på garantinivån, 60 kn/dag. Utgiftsstyrande faktorer för de allmänna barnbidragen ärtotala antalet barn, antalet barn i varje familj samt bidragets storlek. Vidingången av fanns det ca 1 619 000 barn under 16 ån Enligt den senastebefolkningsprognosen beräknas antalet öka successivt. Bidragen fastställs av statsmakterna genom särskildabeslut och uppgår fno.m. till 6 720 kn och barn under16 ån Härtill kommer flerbarnstillägg om någon uppbär barnbidrag för tre ellerflera Studerande som uppbär studiehjälp inräknas vidberäkningen av fler- Prop. 1989/90:150 barnstillägg. I anslutning till förslaget om ett nytt skattesystemföreslås också en kraftig höjning av barnbidraget. Höjningen genomförs i tvåsteg. höjs barnbidraget med 2 280 kn till 9 000 kn per åroch barn. Höjningen avses kompensera barnfamiljerna för den relativaförsämringen i form av de höjda boendekostnader som skattereformen i vissa fallkan förväntas leda till. Höjningen av barnbidragsbeloppen 1991 och det nya bidrageti olika familjestorlekar framgår av nedanstående tablå: höjs barnbidraget med ytterligare 1 020kn och barn. Medelsberäkningarna för allmänna barnbidrag för budgetåret1990/91 har med hänsyn tagen till den föreslagna höjningen beräknats till ca 14miljarder kn Barn vars föräldrar lever åtskilda kan få bidragsförskott.Bidraget utgörs av av basbeloppet per ån Kostnaderna för bidragsbeloppetberor främst på det totala antalet barn som lever skilda från någon eller bådaav föräldrarna, de underhållsskyldiga föräldrarnas betalningsförmåga samtunderhållsbidragets nivå. beräknas en viss volymökningske. pekar i sitt betänkandeSamhällsstöd till un-derhållsbidragsberättigade barn (SOU 1990:88) på fleraproblem med nuvarande bidragsförskottssystem. Nuvarande system ger en sammanblandning mellanunderhållsbidrag och bidragsförskott som ger icke önskvärda effekten Omunderhållsbidraget understiger garantinivån saknar vårdnadshavaren intresseatt medverka till att underhållsbidraget höjs. Olika manipulationer för atthålla underhållsbidraget nere kan förekomma i syfte att maximerasamhällsstödet. Detta leder till att nuvarande system delvis är okontrollerbartur kostnadssynpunkt. Statsbidrag lämnas till kommunerna för driften av olikaformer av barnomsorg. Statsbidragsberättigade är kommunala daghem ochfamiljedaghem, föräldrakooperativ samt daghem med särskild pedagogik. 5 1989/90. principbeslutår skall alla barn över ett och beredas Prop.1989/90:150 plats i en organiserad förskoleverksamhet . Desenaste årens höga födelsetal, den ökande invandringen samt den fortsattaökningen av andelen förvärvsarbetande kvinnor med förskolebarn, innebär attdet krävs en fortsatt kraftig utbyggnad av antalet platser inom barnomsorgenför att målet om full behovstäckning skall kunna uppnås. Detstatliga stödet till barnomsorgen beräknas till ca /91. Statens bidrag till barnomsorgen styrs av antalet barn somfår del av verksamheten. Beräkningarna i långtidsbudgeten har gjorts medutgångspunkt i kommunernas barnomsorgsplaner och med hänsyn tagen till desenaste årens höga födelsetal och kvinnors förvärvsfrekvens samt den utbyggnadsom behövs för att nå målet för full behovstäckning . Efterfrågan påbarnomsorgsplatser har således ökat mer än väntat. Utbudet av platser försämrasfrämst av svårigheterna att rekrytera personal, främst i storstadsområdena samtmark- och lokalbristen.