prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — En avgift föreligger även för det fallpenningprestationen tas ut endast i näringsreglerande syfte och i sin helhettillförs näringsgrenen i fråga enligt särskilda på sådanaavgifter är de som tas ut som prisregleringsavgifter inom jordbruket ochfisket. Övriga penningprestationer till det allmänna är, med undantag förviten, böter och andra straffrättsliga pålagor, att anse som skatten MIA:s förslag om koldioxidavgift och svavelavgift byggerinte på att ett specificerat vederlag skall tillfalla dem som betalaravgifterna. Inte heller skall pä annat sätt nägon del av intäkterna frånavgifterna återföras till dem som utövar den verksamhet som skallavgiftsbeläggas. Pålagorna är därför statsrättsligt att beteckna som skattenDen beteckning som i det särskilda fallet sätts på en pålaga är i och för siginte avgörande för dess statsrättsliga karaktän Det förekommer att beteckningenavgift används om en penningpålaga som rätteligen är en skatt, t.ex. i frågaom vissa arbetsgivaravgifter inom socialförsäkringsområdet. Självfallet bördock när en ny pålaga införs - som de nu aktuella - den adekvata statsrättsligabeteckningen användas. I fortsättningen kommer jag således att genomgåendeanvända beteckningarna koldioxidskatt resp. svavelskatt eller skatt då jagbehandlar dessa påla-gon 3.1.3 Allmänt om hur miljörelaterade skatter skall tasut I avsnitt 3.1.1 har redovisats de allmännautgångspunkterna för valet av administrativa och ekonomiska styrmedel och föruttagande av miljörelaterade skatten I direktiven till anfördes bl.a. att ekonomiskastyrmedel kan baseras på t.ex. faktiska utsl-äpp. Vidare anfördes att debiteringar som grundas på mätresultat kräver tillförlitliga och entydiga mätningan har beträffande förslagen till ekonomiska styrmedel för att reducera utsläppen av koldioxid och svavel inte ansett det praktiskt möjligt att införa pålagor som beräknas på utsläppen. I stället menar att mättekniska och praktiska skäl talar för att skatterna tas ut på insatsvarorna. Utsläppen av koldioxid och svavel 146 vidförbränning beror främst på bränslets sammansättning. Huvuddelen av bränsletsinnehåll av kol och svavel finns i rökgaserna om inga reningsåtgärder vidtas.Att bestämma kol- och svavelhalten i ett bränsle är betydligt mindre teknisktkomplicerat än att mäta mängden föroreningar i rökgaserna. Fleraremissinstanser har framhållit att en miljörelaterad skatt av principiellaskäl bör inriktas mot utsläppens storlek och inte mot det innehåll avmiljöskadliga ämnen som ingår i insatsvarorna till olika processen Somtidigare framhållits skall de föreslagna pålagorna ge användaren ett incitamentatt vidta reningsåtgärder för att på så sätt minska utsläppen. Jag anser attdenna avsedda effekt kan uppnås även om skatten läggs på insatsvarorna, omanvändaren som genomför effekdva reningsåtgärder får en möjlighet till någonform av skattereducering. Därigenom uppkommer en direkt anknytning tillutsläppen, Mina överväganden om MIA:s förslag i denna del redovisas i avsnitt3,2,4 och 3.6.4. Jag anseri likhet med att det är lämphgt att koldioxidskatten och svavelskattenutformas och administreras som punktskatten På så sätt kan en samordning skemed ett existerande administradvt system. Det innebär att lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter och förordningen (1984:247) ompunktskatter och prisregleringsavgifter blir dllämpliga pä de miljörelateradeskatterna. Dessa författningar behandlar beskattningsförfarandet för ochadministradonen av punktskatterna. 1 avsnitt3.2 och avsnitt 3.6 redovisas mina förslag om koldioxidskatt och svavelskatt. 3.2 Koldioxidskatt på vissa bränslen 3.2.1 Det skattepliktiga området Mittförslag: En koldioxidskatt införs pä kol, fotogen med tillsats som möjliggördrift av snabbgående dieselmotorer, motorbrännolja, eldningsolja, naturgas,gasol och bensin. Skatt tas inte ut på biobränslen, avfall, torv samt metanoloch etanol. : Förslaget överensstämmer i huvudsak med mitt. Utredningen föreslärdock en annan lagteknisk lösning. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har inget att erinra mot denna del av förslaget. RSVframhåller dock att koldioxidskatten bör omfatta även andra oljeprodukter änsådana som är energibeskattade, t.ex. fotogen och råolja. Göteborgskommun anser inte att en koldioxidskatt skall tas ut vid sopförbränning då denabsoluta merparten av kolet i soporna har biologiskt ursprung. Remissinstansernas inställning till frågan omkoldioxidskatt på torv varieran Geologiska Undersökning (SGU) anseratt torv inte skall betraktas som ett fossilt bränsle och inte heller belastasmed koldioxidskatt. Enligt SGU är den avgörande frågan huruvidatorvanvändningen ger ett net- totillskott av växthusgaser . SGUmenaratt det Prop. 1989/90:111 inte finns tillräckliga vetenskapliga skälför att besluta om koldioxidskatt. En beskattning skulle sannolikt leda till enavveckling av inhemsk torvproduk-tion. anser däremot attäven utsläpp från förbränning av torv bör belastas med koldioxidskatt. Liknandesynpunkter framförs av bl.a. , som dock anser bör medge undantag för torvförbränning i redanexisterande eller lovgivna pannor konstaterar att densammantagna internationella kunskapsnivån är låg när det gäller den obrutnatorv-markens produktion av växthusgasen Skälen för mitt förslag: Koldioxid bildas vid förbränningav kolhaltiga bränslen. Utsläppen är därför beroende av det bränsle somanvänds. finns det ingen ekonomiskt rimlig möjlighet attavskilja koldioxid frän rökgaserna och deponera den (jfr avsnitt 3.2.4). Dettainnebär att det finns ett direkt samband mellan ett bränsles kolinnehåll ochden koldioxid som bildas vid förbränning. En skatt som är avsedd att träffautsläppen av koldioxid kan därför tas ut på kolinnehället i insatt bränsle.Nägon mätning av koldioxid i t.ex. rökgaser behövs således inte. Det skattepliktiga området bör i första hand omfatta debränslen som vid förbränning tillför fossilt bundet kol till kretsloppet mellanatmosfären och biomassan. Detta medför att de bränslen som är skattepliktigaenligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt, , dvs. kol,fotogen medtillsats som möjliggör drift av snabbgående dieselmotoren eldningsolja, motorbrännolja,naturgas och gasol också skall beläggas med koldioxidskatt. Miljö- och rättviseskäl talar i och för sig för att detskattepliktiga området utvidgas till att omfatta även vissa andraoljeprodukter, såsom t,ex, råolja och spillolja, som inteenergibeskattas. Från miljösynpunkt är det dock mest väsentligt att nuskattebelägga de produkter som sammantagna står för den större andelen utsläppav koldioxid. Avsikten med en koldioxidskatt är att minska koldioxidutsläppenvid förbränning av vissa bränslen. Skattebeläggningen är således miljömässigtbedngad och minskade koldioxidutsläpp är det önskade resultatet. Detta måste fåväga tyngre än frågan att utvidga skatteplikten av rättviseskäl. Det kan dockfinnas skäl att senare överväga en utvidgning av det skattepliktiga områdettill t.ex. råoljor och spilloljor Inför ett sådant ställningstagande krävsemellertid en utredning om konsekvenserna av en sådan utvidgning. Trafiksektorn svarar för en stor del avkoldioxidutsläppen. Det är därför naturligt att också bensin beläggs medkoldioxidskatt. Skatteplikten bör omfatta sädana varuslag som ärskattepliktiga enligt 1 8 lagen (1961:372) om bensinskatt, , Vad gällermotoralkoholer i form av metanol och etanol, kan sådana framställas ur bådefossila och förnybara bränslen. Att beskatta sädana motoralkoholer beroende pähur de framställs är emellertid inte en lämplig lösning. Då återstår attantingen skattebelägga dessa motoralkoholer oberoende av derasframställningssätt, eller att undanta dem från beskattning. Användningen avmetanol och etanol är begränsad. Med hänsyn härtill och till att ett undantagfrän skatteplikten för sådana motoralkoholer tordefrämja utvecklingen av förnybara motorbränslen anser jag i likhet med 148 att metanol ochetanol kan undantas från en koldioxidbeskattning. utvecklingenskulle ske mot en betydande användning av fossilbaserade mo- Prop.1989/90:111 toralkoholer bör detta ställningstagande omprövas. Att högrealkoholer däremot skall omfattas av skatten behandlas i specialmotiveringen. Som nämnts föreslås även att all gasol beläggs medkoldioxidskatt. Det innebär således att t.ex gasol som används för drift avmotorfordon, s.k. motorgas, belastas med koldioxidskatt. En koldioxidskatt bör införas även pä inrikes flygtrafik.Den bör tas ut i den ordning som gäller för uttagande av den befintligamiljöskatten pä utsläpp av kolväten och kväveoxider enligt lagen (1988:1567)om miljöskatt på inrikes flygtrafik. Detta behandlas närmare i avsnitt 3.3.1. Beträffande vissa andra bränslen kan följande sägas.Biobränslen, t.ex. trädbränslen och energigrödor, avger visserligen koldioxidvid förbränning, men anses inte ge något nettotillskott av koldioxid tillatmosfären. Detta gäller under förutsättning att man inte tar ut mer biomassaän vad som motsvarar tillväxten. Förnybara bränslen ingår i det kretslopp inomvilket kol cirkulerar mellan atmosfären och biomassan. Jag anser i likhet medMIA att sådana bränslen mot denna bakgrund inte bör skattebeläggas. Andelen fossilt kol varierar kraftigt mellan olika typerav avfall. Nettotillskottet av koldioxid till atmosfären vidavfallsförbränning torde dock vara lägre än det nettotillskott som förbränningav fossila bränslen ger. Vid förbränningen släpps emellertid även föroreningarut, t.ex. dioxiner och kvicksilver Ett alternativ till förbränning är deponering av avfall.Även sädan avfallshantering kan komma att påverka klimatet, eftersom det iavfallsupplagen vanligen efter hand bildas koldioxid och metan. Metan har frånklimatsynpunkt en kraftigare påverkan än koldioxid. Det kan därför vara ettsämre alternativ att deponera avfallet än att förbränna det. anser att en skattebeläggning av avfallshanteringenförutsätter att en bedömning görs av hela avfallshanteringen. Jag delar dennauppfattning och är därför inte beredd att lägga något förslag omkoldioxidskatt på avfall. Det kan nämnas att avser att behandla frågan om ekonomiskastyrmedel på avfallsområdet i sitt slutbetänkande. Enligt MIA:s uppfattning kan torv inte på samma sätt sombiomassa ses som ett förnybart bränsle, eftersom tillväxten av torvmossar ärreladvt långsam. anser dock att torv under en övergångstid bör undantasfrån skatten. Stora investeringar har gjorts under 1980-taiet, delvis medstatligt stöd, för brytning och förbränning av torv i syfte att bl,a. En skatt pä torv skulle därför enligt förändra de ekonomiskaförutsättningarna för de torvanvändare och torvproducenter som under senare ärgjort stora investeringan Remissyttrandena visar att det råder stor osäkerhetom nettoeffekten av utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser vid brytningoch förbränning av torv. Vid nu angivna förhållanden är jag inte beredd attföreslå en koldioxidskatt på torv innan frågan har utretts närmare. Mitt förslag: Koldioxidskatten bör motsvara per kgutsläppt koldioxid. Skatten blir för oljeprodukter per m', för kol 620kr per ton, för naturgas per 1000 m\ för gasol som används för drift avmotorfordon per liten för gasol som används för annat ändamål än driftav motorfordon per ton samt för bensin per liten MIA:s förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har lämnatförslaget utan erinran. Några är dock negativa till beräkningsgrunden.Statskontoret anser att det är en fördel att koldioxidskatten ges en entydigberäkningsgrund, så att förbrukarna själva kan beräkna hur förändringar iskatten kan påverka kostnaderna för olika energislag. Skälen för mitt förslag: Koldioxidskatten bör, som jagtidigare framhållit, uppgå dll per kg utsläppt koldioxid (se avsnitt3.1.1). Skattens storlek, räknat i kronor per enhet, bör beräknas medutgångspunkt i bränslenas genomsnittliga kolinnehäll. Tabell Beräkning avskatten på kolinnehållet i vissa bränslen Värmevärde kWh/enhet kg/MJta" (2) CO.-ut-släpp kg/enhet= (3) CO3-skatf" kr/enhet (4) 9 900 kWh/m' 10 700 kWh/m' 7 500 kWh/ton 10 800 kWh/1000 m' 12 790 kWh/ton 8 720 kWh/m' 0,077 0,077 0,092 0,055 0,065'' 0,074 /m' /m' /ton /1 000 m' /ton /m' 686kr/m'= /m' /ton /1000 m' /ton /m' ' Avser gasol som används för annat ändamål än drift avmotorfordon. Skatten på gasol för drift av motorfordon är avrundat /l,och beräknas enligt följande. gasol motsvarar ca 2 I gasol. 3 kgCOi-utsläpp/l ger dä COi-utsläpp/l som multiplicerat med /kg CO2blir ca /1. '' MJbr är lika med megajoule bränsle. * Kolumn 3 erhålls genotn att kolumn 1 multipliceras medkolumn 2 och därefter med en omräkningsfaktor på 3,6 MJ(,r/kWh, Kolumn 4, dvs. koldioxidskatten i kr per enhet,erhålls genom att kolumn 3 multipliceras med /kg CO2. Medelvärdetför skatten på och är /m'. Utsläppenvarierar inte enbart mellan bränsletyper utan även mellan bränslekvaliteten Devärden som anges i tabellen är typvärden för bränslets energiinnehåll för debränslen som används i . Värdena överensstämmer med dem som använts avMIA. Ingen av remissinstanserna har haft synpunkter på dessa värden. Jag anseratt det är lämpligt att koldioxidutsläppen beräknas med utgångspunkt i detypvärden som anges i tabellen. Avtabellen framgår att en strikt tillämpning av utsläppskoefficienterna ledertill olika skattesatser för tunn och tjock eldningsolja. anser att skattetekniskaskäl talar för att all eldningsolja och motorbrännolja bör belastas med sammaskattenivå och föreslår en skatt med per m'. För egendel vill jag anföra att en konsekvent differentiering av skattesatserna skulleleda till att i princip också olika typer av kol, t.ex. stenkol, briketter avstenkol och koks, skulle beskattas enligt olika skattesatsen Skatten på kol hartidigare varit differentierad efter sådana kvaliteten Även skatten pä olja harvarit differentierad. Denna differentiering slopades pä grund avtillämpningssvärigheter när det gällde att hänföra bränslena till de olika kvaliteterna.Mot denna bakgrund anser jag att en enhetlig koldioxidskatt bör tas ut på deolika energislagen, oavsett vad de har för kvalitet. Jag anser därför attutsläppskoefficienterna inte bör tillämpas strikt. På grund av att olika oljorsvärmevärden kan variera kraftigt bör utgångspunkten för en koldioxidskattberäknas på oljornas genomsnittliga värmevärde och kolinnehåll. Ett sådantgenomsnittligt värde ger avrundat per m'. Denna skattesats bör gällaför fotogen med tillsats sorn möjliggör drift av snabbgående dieselmotorer samtmotorbrännoljor och eldningsoljor Skattesatserna för övriga bränslen böravrundas och blir dä per ton kol, per 1 000 m' naturgas och 750kr per ton gasol. Skatten pä gasol som används för drift av motorfordon börvara per liter och skatten på bensin och s.k. högre alkoholer perliten 3.2.3 Skattskyldighet, avdrag i deklaration m.m. Mittförslag: Vid uttagande av koldioxidskatt på bränsle eller bensin tillämpas debestämmelser om skatt- och registreringsskyldighet, skattskyldighetens inträde,avdrag i deklaration som gäller för allmän energiskatt och bensinskatt. : Överensstämmer med mitt förslag, dock att föreslår att avdrag intefår göras för koldioxidskatt på bränsle som förbrukats av eller sålts tillkommunikationsföretag för bandrift eller därmed likartat ändamål. Remissinstanserna:De har endast haft synpunkter på föreslagna avdragsbestämmelser. Fleraremissinstanser är kritiska till att avdrag medges för skatten på bränslen somanvänds till elprodukdon men inte för värmeproduktion. Detta anser de bl.a.leder till att elproduktionen blir billigare och att fel signaler därigenom gestill elmarknadens aktören En del remissinstanser menar att kraftvärme ochkondenskraft bör beskattas lika. anser att frågan omlikställighet i beskattningen av el och värme bör utredas. och anser att koldioxidskatten bör omfattaäven sjöfarten. Transporträdet anser att det bör undersökas vilka delar avfärjesjöfarten och annan inre sjöfart som kan styras mot minskademiljöstörande utsläpp. anser att koldioxidskattensnarast bör införas på färjetrafikens bunkeroljon Sveriges Redareföreningframhåller att sjöfarten till sin karaktär är internationell och att miljöåt- gärderrimligen måste vidtas av både svenska och utländska fartyg för att de Prop.1989/90:111 skall få någon effekt. Skälen för mitt förslag: I motsats till föreslär jagatt koldioxidskatten regleras i en särskild lag. I likhet med anser jag attkoldioxidskatten på oljeprodukten kol, naturgas, gasol och bensin bör tas ut päsamma sätt som andra punktskatter på energiområdet. Detta innebär att de reglersom finns i EL och BL om skatt- och registreringsskyldighet, skattskyldighetensinträde, avdrag i deklaration, inköp mot försäkran om användning av bränsleeller bensin för visst skattefritt ändamål m,fl. är tillämpliga, om inte annatsägs. En närmare redogörelse för dessa regler ges i specialmotiveringen tillden föreslagna 3 S lagen om koldioxidskatt. Här skall dock behandlas några frågor som hänför sig tillavdragsbestämmelserna. De bestämmelser i och BL som behandlar avdrag för skattpä bränsle eller bensin, för vilken skattskyldighet har inträtt,återgång av köp, export och kundförlust utgör alla generellaavdragsbestämmelser som är gemensamma för alla punktskatter. Dessa avdrag fåranses väl motiverade och bör därför ocksä tillämpas vid uttagande avkoldioxidskatten. De aktuella avdragsbestämmelserna innehåller ävenskattespecifika avdrag som överensstämmer i stort medpunktskatteförfattningarna på energiområdet. De skiljer sig i stället i förstahand i förhållande till de punktskatter som inte hör till detta område. Ävendessa avdragsbestämmelser bör därför i princip tillämpas vid uttagandet avkoldioxidskatten. har emellertid föreslagit att spårbunden trafikbeläggs med koldioxidskatt genom att den avdragsrätt som finns i EL för skattpå bränsle som förbrukats av eller försålts till kommunikationsföretag förbandrift eller därmed likartat ändamål inte skall vara tillämplig vid beräkningav koldioxidskatten på bränsle. har däremot inte föreslagit attmotsvarande inskränkning görs vid tillämpning av avdragsbestämmelserna i har inte heller föreslagit några ändringar i de skatteplikts- elleravdragsbestämmelser som avser fartygs- och flygtrafikområdet. Däremot harutredningen föreslagit en koldioxidskatt pä inrikes flygtrafik (se avsnitt3.3.1). Med hänsyn till att befinner sig i enrekonstruktionsperiod för att sanera verkets ekonomi finns det skäl för att idagsläget avvakta med en koldioxidskatt för spårbunden trafik. Avdraget förspårbunden trafik vid uttagandet av koldioxidskatten på bränslen bör därförenligt min mening tills vidare finnas. I denna fråga har jag samrått med chefenför . När det gäller bunkeroljor, dvs. oljor som används inomsjöfarten, har jag erfarit att avser att återkomma till frågan ombeskattningen av dessa bränslen i sitt slutbetänkande. Enligt vad jag erfaritkommer även att i sitt slutbetänkande behandla frågan omraffinaderibränslenas beskattning. Jag anser att ett ställningstagande tilldessa frågor bör avvaktas. 3.2.4Återbetalning m.m. av koldioxidskatt Mittförslag: Har utsläpp av koldioxid i samband med förbrukning av annat bränsle änbensin begränsats medger RSV efter ansökan återbetalning av eller kompensationför den koldioxidskatt som belastat bränslet. MIA:s förslag: har föreslagit en särskild avdragsregelför koldioxidskatt, som innebär att avdrag får göras, i den mån avdrag intehar gjorts enligt någon av de i avsnitt 3.2.3 behandlade avdragsmöjligheterna,för koldioxidskatt på visst bränsle till den del koldioxidutsläppet begränsatsgenom reningsåtgärd eller bindning i någon produkt. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för mitt förslag: Det är tekniskt möjligt attavskilja koldioxid ur de rökgaser som bildas vid förbränning av fossilabränslen. Koldioxiden kan t.ex. absorberas i en vattenlösning eller annanvätska, återvinnas ur denna och sedan komprimeras till vätska för vidarebefordran till slutförvaring. Investeringskostnaden för absorptionssteget äremellertid hög. Till detta kommer kostnaden för deponering av den avskildakoldioxiden. Det går åt energi för absorptionen, vilket leder till sänktverkningsgrad med några procent för den aktuella anläggningen. För närvarandefinns dock inga möjligheter att till en rimlig kostnad avskilja koldioxid kan emellertid inte uteslutas att den tekniska utvecklingenleder fram till en sådan möjlighet. Den skattskyldige bör därför enligt gesen möjlighet att tillgodoräkna sig betald skatt när åtgärder vidtagits sominnebär minskade koldioxidutsläpp i samband med förbrukning av bränslet. Detkan i och för sig sättas i fråga om det är motiverat att införa en sädanmöjlighet när det i dagens läge saknas tillräckliga tekniska och ekonomiskafundament att stå på. Ett sådant system utgör å andra sidan ett incitament attutveckla tekniken mot kostnadseffektiva åtgärder för minskade koldioxidutsläpp.Jag anser därför i likhet med att den som begränsat utsläpp av koldioxid isamband med förbrukning av bränslet bör kunna få tillgodoräkna sig detta ochatt en sådan möjlighet bör tas in i lagen. Den avdragsbestämmelse föreslår avviker emellertidfrån de befintliga avdragsbestämmelserna inom punktskattelagstiftningen.Utredningens förslag i denna del innebär att skatten tas ut, vid t,ex, leveranstill oregistrerad köpare, per vikt- eller volymenhet efter en skattesats somberäknats efter en genomsnittligt vid förbränning bildad mängd koldioxid frånbränslet i fråga, medan avdraget skall göras i förhållande till begränsningenav mängden koldioxidutsläpp. Koldioxid bildas först vid förbränning och utgören förening av kol och syre. Skatten tas således ut på bränslet medan det ärkoldioxidutsläppen som begränsas vid reningsåtgärden De befintliga avdragsbestämmelsernai punktskattelagstiftningen är i stället så utformade att ett avdrag görs församma ämne eller varuslag som skatt tagits ut för. Jag anser att det därför ärlämpligare att den skattskyldige får tillgodoräkna sig koldioxidskatten genomett återbetalningsförfarande. Om koldioxidutsläppet har begränsats i sambandmed förbrukning av bränslet medger RSV efter ansökan av den skattskyldige återbetalning av inbetaldkoldioxidskatt i förhållande till det minskade utsläppet. Det ankommer därvidpä den skattskyldige att visa att han har rätt till återbetalning. Förförbrukare som inte är skattskyldig framför allt småförbrukare som inteuppfyller kraven för att registreras som skattskyldig skall en motsvarandemöjlighet ges att få tillbaka den skatt som belastar bränslet genom ettkompensationsförfarande. Lagrådet har bl,a, anfört att det inte av vare sig motiveller lagtext framgår hur storleken av återbetalningen skall beräknas och attdet är nödvändigt att ett förtydligande görs på denna punkt. För egen del villjag anföra följande. Både återbetalnings- och kompensationssystemet bygger päatt nägon form av mätning görs av t.ex. de rökgaser som bildats vid förbränningav bränslet. Hur denna mätning skall gä till rent praktiskt får det ankomma påRSV, efter samråd med , att närmare utforma rekommendationerom. När mätning gjorts kan det belopp som skall återbetalas eller kompenserasberäknas utifrån den skattesats som gäller för det aktuella bränslet. Som ettexempel kan följande fall nämnas. Antag att mätningen visar att den skattskyldigehar minskat utsläppet av koldioxid vid förbrukning av kol iförhållande till utsläppen om ingen begränsning har förekommit. Det belopp somskall återbetalas bör då beräknas utifrån den för bränslet gällandeskattesatsen och uppgår i detta fall till av , dvs. per ton.Administrativa skäl talar dock för att en gräns införs för vilket belopp somskall kunna betalas ut av RSV. Jag anser att en lämplig sådan gräns för densammanlagda återbäringen är per kalenderkvartal. Understiger beloppetdenna nivå skall således ingen återbäring eller kompensation ske. Om lämnade uppgifter inte är riktiga bör utbetalat beloppkunna återkrävas . En motsvarande återkravsbestämmelsefinns i andra punktskatteförfattningar.