prop · GD03140 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:140 omhöjning av de allmänna barnbidragen, m.m. pj. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en kraftig höjning av det allmänna barnbidraget. Barnbidragetföreslås öka med . och barn, dvs. Det nyabarnbidragsbeloppet blir därmed . per barn och år. En motsvarandekraftig höjning föreslås av det förlängda barnbidraget för elever igrundskolan. Vidareföreslås ändrade regler för beräkning av flerbarnstillägg. Flerbarnstilläggetför det tredje barnet skall som lämnas med ett belopp sommotsvarar ett halvt barnbidrag. För det fjärde barnet skall lämnasflerbarnstillägg med ett helt barnbidrag och för det femte och varje ytterligarebarn av ett helt barnbidrag. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . Desammanlagda kostnaderna för förslagen beräknas för till 3 870 milj. kr. 1Riksdagen 1989/90. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 1 och 2a§§ lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För barn, som är svensk medbor- För barn, som är svensk medbor- gare och bosatt i riket, skall av all- gare och bosatt iriket, skall av all männa medel såsom bidrag till bar- manna medel såsom bidrag till bar nets uppehälle och uppfostran utgå nets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med 6 720 kro- allmänt barnbidrag med 9000 kro nor orn året i enlighet med vad ne- nor i enlighet med vad ne dan närmare stadgas. dan närmare stadgas. Allmänt barnbidrag skall utgå jämväl för här i riketbosatt barn, som icke är svensk medborgare, såframt barnet fostras av någon somär bosatt och mantalsskriven i riket eller ock barnet eller endera av dessföräldrar vistas i riket. Ett barn som lämnar skall fortfarande anses varabosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Medföljandebarn till den som av eii statlig arbetsgivare sänds till ett annat land förarbete för arbetsgivarens räkning, skall anses bosattai . Medföljande barn till en svensk missionär eller präst, som i annatfall är anställd i utlandet, skall fortfarande anses bosatta här, omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Flerbarnstillägg utgår om någon uppbär allmänt barnbidragför tre eller flera barn. Vid tillämpning av denna paragraf beaktas inte barnsom avses i 4 § tredje stycket eller 7§. Flerbarnstillägg lämnas med belopp som motsvarar 1. ett halvt barnbidrag för det tredje barnet, 2. etthundranittio procem av ett 2.ett helt barnbidrag för det fjärde helt barnbidrag för det fjärde bar- barnet, 3. av ett 3. av ett helt barnbidrag för det femte barnet, helt barnbidrag för det femte barnet och varje ytterligare barn. 4. ellhundrasexiio procent av eti helt barnbidrag för det sjätte bamet och varje ytterligare barn. Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall de barn förvilka någon uppbär allmänt barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någonannan uppbär allmänt barnbidrag om dessa barnbidragsmottagare stadigvarandesammanbor och är eller har varit gifta med varandra eller har eller har haftbarn gemensamt. ' Lagen omtryckt 1973:449. Senaste lydelse1989:682. ' Senaste lydelse 1988:225. Den som önskar uppbäraflerbarnstillägg med stöd av tredje stycket skall Prop. 1989/90:140 anmäladetta till den allmänna . Ominte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmänt barnbidrag i denna lageller i andra lagar eller författningar tillämpas på flerbarnstillägg. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag skall ha följandelydelse. Enelev i har ritt till förlängt barnbidrag av allmänna medel med 560kronor från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt 16år. Detsamma gäller elever som deltar i motsvarande utbildning i sameskolan,en riksinternatskola eller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller2 § skollagen (1985:1100). Enelev i har rätt till förlängt barnbidrag av allmänna medel med 750kronor från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt 16år. Detsamma gäller elever som deltar i motsvarande utbildning i sameskolan, enriksinternatskola eller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller2 § skollagen (1985:1100). Dennalag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29 mars1990 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , S. , , , R. , ,, G. , , , , , , ,, , Proposition om höjning av de allmänna barnbidragen, m.m. Regeringen har denna dag beslutat att förelägga riksdagenen proposition om reformerad inkomst- och företagsbeskattning (1989/90:110) ochen proposition om reformerad mervärdesskatt (1989/90:111). De förändringar som där föreslås leder i vissa fall till enrelativ försämring för barnfamiljerna bl.a. som en följd av en vidgad indirektbeskattning. Även den omständigheten att deltidsarbete är förhållandevisvanligt i barnfamiljerna och att de sänkta skattesatserna får ett merabegränsat genomslag vid deltidsarbete vid i övrigt likartade förhållandenmedverkar till den relativa försämringen för barnfamiljerna. För att förbättra i stället för att försämrabarnfamiljernas ekonomiska situation föreslog utredningen om reformeradinkomstbeskattning (RINK) i sitt betänkande (SOU 1989:33) en höjning avbarnbidraget med . per barn och år. Höjningen skulle delvis finansierasgenom att livsmedelssubventionerna på mjölk tas bort. 2 Höjning av barnbidraget Mitt förslag: Det allmänna barnbidraget höjs med 2 280 kr.per år och barn, dvs. Det nyabarnbidraget blir därmed . per barn och år. Det förlängda barnbidragethöjs på motsvarande sätt. Utredningens förslag: Barnbidraget höjs till 10 060 kr.per barn och år som livsmedelssubventionerna avskaffas.Bidragshöjningen finansieras delvis genotn slopade livsmedelssubventioner. Remissinstanserna: Ingen av de remissinstanser som yttratsig över RINK:s förslag har berört den föreslagna barnbidraghöjningen ellerförslaget att slopa livsmedelssubventionerna. Skälen för mitt förslag: Jag anser, i likhet med RINK ochtidigare Famil- jeekonomiskakommittén i betänkandet (SOU 1983:14) Barn kostar, att livsmedelssubventionernaär ett ineffektivt stöd till barnfamiljerna eftersom alla som köpersubventionerade varor får del av stödet. Om samma mängd resurser i ställetriktas enbart till barnfamiljerna får dessa ett avsevärt bättre stöd. Chefen förjordbruksdepartementet kommer senare att föreslå att livsmedelssubventionernapå mjölk avvecklas fr.o.m. . Enbarnbidragshöjning är dessutom nödvändig för att kompensera barnfamiljerna förde effekter som skattereformen i vissa fall kan leda till. Med hänsyn till denekonomiska situationen förordar jag att barnbidragshöjningen sker i två steg.Den 1 januari 1991 bör bambidraget höjas med . till totalt 9 000 kr.per barn och år. Jag kommer senare att återkomma till regeringen med förslag omatt barnbidraget fr.o.m. höjs med ytterligare . per barn och år. kommer senare denna dag att föreslå en höjning av studiebidraget som motsvararden föreslagna barnbidragshöjningen. Mitt förslag: Flerbarnstillägg lämnas med belopp sommotsvarar ett halvt barnbidrag för det tredje barnet, ett helt barnbidrag fördet fjärde barnet och av ett helt barnbidrag för detfemte och varje ytterligare barn. Utredningens förslag: Flerbarnstilläggen höjs imotsvarande utsträckning som barnbidraget. Remissinstanserna: Har inte berört utredningens förslag. Skälen för mitt förslag: ersattesden del av bostadsbidraget som är relaterat till antalet barn delvis avflerbarnstillägg i familjer med fyra eller flera barn. Motivet förförändringen var att minska de samlade marginaleffekterna av skatt ochbostadsbidrag som kunde uppstå för de berörda familjerna. I samband med attmarginalskatterna nu föreslås sänkta och bostadsbidragets konstruktionsamtidigt föreslås ändrad, anser jag att också flerbarnstilläggen bör justeras. Den höjning av barnbidraget som jag nu föreslår skulle medflerbarnstill-läggens nuvarande konstruktion innebära ett mycket storttillskott för familjer med fyra eller fler barn. Dessa familjer skulle i såfall få en högre kompensation med anledning av skatteomläggningen än familjermed färre barn, vilket jag inte anser vara motiverat. I nedanstående tabell visas höjningen av barnbidrag ochflerbarnstillägg samt de nya bidragsbeloppen enligt mina förslag, för familjermed olika antal barn: Nytt barnbidragsbelopp kr./år 9 000 18 000 31 500 49 500 72 000 94 500 Mitt förslag: föreslås anvisa 1 935000 000 kr.till allmänna barnbidrag under nästa budgetår utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionens förslag till statsbudget. Skälen för mitt förslag: I årets budgetproposition (prop.1989/90:100 bil. 7) har regeringen föreslagit att till Allmännabarnbidrag anvisa ett förslagsanslag på . för nästa budgetår. Vidden anslagsberäkningen hade hänsyn tagits till den höjning av barnbidragen.som skedde och i övrigt beaktats riksförsäkringsverketsberäkningar av antalet bidragsberättigade. Mot bakgrund av samma beräkningar avvolymen på bidragsgivningen uppgår kostnaderna för de reformer jag nu har redogjortför till 3 870 milj. kr. Jag har då räknat in effekterna på flerbarnstilläggenoch de förlängda barnbidragen, men inte studiehjälpen. Eftersom reformerna föreslås träda i kraft den 1 januari1991 faller endast halva årskostnaden på /91. Följaktligenbehöver det anslagsbelopp som föreslogs i budgetpropositionen ökas med 1935milj. Det totala anslagsbehovet för nästa budgetår uppgår därmed till14010000000 kr. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår dels att anta inom socialdepartementetupprättade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. lag om ändringi lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, dels att 3. till förslagsanslaget Allmänna barnbidrag underfemte huvudti teln för /91 anvisa . utöver vad som fö reslagits i prop. 1989/90:100 bil.7. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. ifr 96324,StocKhoim 1990