prop · GD03141 · 1989-12-31 00:00:00 — 11 § Regler för förfarandet viduttag av avgift enligt denna lag finns i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter. Dennalag träder i kraft . Förteckning över de remissinstanser som Prop. yttrat sig över miljöavgiftsutredningens del- ®'' betänkande (SOU 1989:83 - 84) Ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken. Efterremiss har yttrande över betänkandet avgetts av ,, , , (),(), Statskontoret, (), (), . ,, Kammarrätten i , Statens jämvägar (SJ), ,, , Statens väg-och trafikinstitut. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), Styrelsen för teknisk utveckling (STU), Plan- ochbostadsverket, Statens mät- och provstyrelse (MPR), (), Statens pris-och konkurrensverk (SPK), (VattenfaU),i . i , ,, kommun. , , (), (), (), (),i (LO), Delegationen (ME 1989:01) för miljöprojektvästra , (K 1988:01), Utredningen (K 1988:04)rörande översyn av transportrådets verksamhet. , FöretagslämnamasUppgiftslämnardelegation (FUD), , , , (), (),AB , , , , . , (), , ,(), . Synpunkterhar vidare lämnats av , ,geologiska undersökning (SGU), Stiftelsen ,, , , ,, , , AB , , , ,, , NorrlandshandelskamramasTrafikpolitiska Råd (NTR), , kommun, ,, - Kolsektionen, , Sveriges energiföreningars riksorganisation, iUppsala, Skogsindustriema - ,, , och Kemikontroret,, , , FöreningenSveriges Energirådgivare, för Ekologisk Teknik och ,, Kraftsam, , Söder- töms och , i , Prop. 1989/90:141 - länsavdelning samt Bilaga 3 . överenskommelse om upprättandet av nordiska Prop. miljöfinansieringsbolaget '' "* ,, , och regeringar, vilka som ett led i detnordiska miljösamarbetet önskar främja investeringar av nordiskt miljöintressei har kommit överens om följande: Nordiskamiljöfinansieringsbolaget, nedan kallat bolaget, upprättas med ändamål attfrämja investeringar av nordiskt miljöintresse i genom att finansieraföretag i dessa länder. Bolagetskall ha ställning som juridisk person. Bolagetsverksamhet skall bedrivas i överensstämmelse med de stadgar som bifogas dennaöverenskommelse. Dessa stadgar kan ändras genom beslut av . Bolagetskapital tillskjuts av parterna. Rörande grundkapitalets storlek, fördelning,inbetalning samt ökning av gmndkapitalet förordnas i stadgarna §2. Bolagetverkar i Nordiska investeringsbankens huvudsäte. Bolagetskall undantas från betalnings- och valutarestriktioner och kreditpolitiskaåtgärder, som hindrar eller försvårar dess verksamhet. Bolagetstillgångar och intäkter skall vara fria från beskattning. Bolagetskall i sin finansieringsverksamhet vara befriat från stämpelavgifter ochandra avgifter till det allmänna. skall ta ställning till bolagetsfortsatta verksamhet. beslutar att bolaget skall avvecklas skall den ordning tillämpas som angivits i § 10 i stadgarna. 1989/90: 141 Överenskommelsenoch de i artikel 3 angivna stadgarna träder i kraft Bilaga 4 trettio dagarefter den dag då samtliga parter har meddelat det finska utrikesministeriet attöverenskommelsen har godkänts. Detfinska utrikesministeriet meddelar de övriga parterna om mottagandet av dessameddelanden och om tidpunkten för överenskommelsens ikraftträdande. Enpart kan uppsäga överenskommelsen efter genom skriftligtmeddelande härom till det finska utrikesministeriet, som meddelar de övrigaparterna och bolagets styrelse om mottagandet av sådant meddelande och om dessinnehåll. Enuppsägning gäller endast den part som har verkställt uppsägningen och fårverkan vid utgången av det räkenskapsår under vilket uppsägningen ägde rum,under fömtsättning av att uppsägningen gjorts senast inom juni månad, i annatfall får uppsägningen verkan vid utgången av nästföljande räkenskapsår. efter att sådan uppsägning skett inte beslutar ombolagets avveckling, skall det senast innan uppsägningen får verkan fastställahur förhållandet mellan bolaget och den utträdande parten skall avvecklas.Härvid skall säkerställas att den utträdande parten alltjämt ansvarar i sammamån som övriga parter för de av bolagets förpliktelser som förelåg vid partensutträde. Originalexemplarettill denna överenskommelse deponeras hos det finska utrikesministeriet, somtillställer de övriga parterna bestyrkta kopior därav. Tillbekräftelse härav har de vederböriigen befullmäktigade ombuden undertecknatdenna överenskommelse. Somskedde i i ett exemplar på danska, finska, isländska,norska och svenska språken, vilka samtliga texter har samma giltighet. Stadgar för nordiska miljöfinansieringsbolaget . Bilaga5 , , ,,och regeringar har genom överenskommelseden beslutat att upprätta ett nordiskt miljöfinansieringsbolag.För bolaget gäller följande stadgar: Nordiskamiljöfinansieringsbolaget, nedan kallat bolaget, har till ändamål att främjainvesteringar av nordiskt miljöintresse i genom att bidra till attfinansiera företag i dessa länder. Bolagetsengelska namn är (). Bolagetsgrundkapital uppgår till SDR 36 milj., som fördelas enligt följande: danskastaten tecknar sig för SDR 7,8 milj., för SDR 7,4 milj.,isländska staten för SDR 0,4 milj., för SDR 7,0 milj. och svenskastaten för SDR 13,4milj. SDRdefinieras i överensstämmelse med de värderingsregler som InternationellaValutafonden fastställt med giltighet . Om dessavärderingsregler ändras, följer bolaget det beslut som fattar angående bankens tillämpning av de nyareglerna. Grundkapitaletställs till bolagets förfogande räntefritt. Gmndkapitaletinbetalas till bolaget i rater efter anmodan från bolagets styrelse. Den förstaraten skall eriäggas senast den . Inbetalningarnaverkställs i respektive lands nationella valuta eller annan konvertibel valutaenligt inbetalningsdagens SDR-kurs. Ökningav gmndkapitalet sker genom beslut av efterframställning från bolagets styrelse. Ökningen fördelas mellan länderna ienlighet med den gällande fördelningsnyckeln för gemensamnordisk finansiering. i , vilka företag genom samägande,teknologiöverföring eller annat samarbete med nordiska företag genomför projektvilka innebär tillverkning av miljöutmstning eller övrigt industrielltutnyttjande av miljöteknologi eller tillhandahållande av tjänster på miljöområdet. Bolaget kan i detta syfteteckna aktier eller andelar i sådant företag samt ge detsamma lån och utfärda garantier på affärsmässiga villkor. 5 1989/90. beviljassom villkorslån, dvs. lån som betalas tillbaka och förräntas i den Prop.1989/90:141 utsträckning projektets intäkter ger möjlighet därtill. Projektenfömtsätts vara tekniskt genomförbara och ekonomiskt lönsamma. Projekt med stornordisk miljöeffekt skall prioriteras. Bolagetkan dessutom vidta and ra åtgärder som har samband med dess verksamhet. Bolagetslikvida medel bör förvaltas på ett betryggande sätt och avkastningen av dessaliksom verksamhetens överskott användas i bolagets verksamhet. Bolaget kan,enligt beslut därom av styrelsen, dela ut överskott tiU medlemsstatema. Bolagetsräkenskaper förs i SDR. Räkenskapsåret följer kalenderåret. Bolagetsårsrapport och årsbokslut skall översändas till . Bolagethar en styrelse bestående av fem ledamöter, av vilka varje stat utser enledamot för en period av upp till i taget. För varje ledamot utses ensuppleant enligt samma principer. Styrelsenväljer inom sig en ordförande och en vice ordförande för en period av ett år.Ordförande- och viceordförandeposten växlar mellan statemas representanter. Styrelsenär beslutsför när ordföranden eller viceordföranden jämte minst tre ledamötereller röstberättigade suppleanter är närvarande. Varje ledamot har en röst,suppleant är röstberättigad endast i ledamots frånvaro. För beslut krävsflertal av de närvarandes röster. Vid lika röstetal avgör ordförandens röst. Styrelsensammanträder när ordföranden så bestämmer eller minst två styrelseledamötereller Nordiska investeringsbanken begär det. Styrelsenfastställer sin arbetsordning. Nordiskainvesteringsbanken och Nordiska ministerrådets sekretariat deltar i styrelsensmöten utan rösträtt. Styrelsenutövar beslutanderätt i samtliga frågor som gäller bolaget men kan i den utsträckning som anses ändamålsenlig överlåta denna rätt till Nordiska investeringsbanken som handhar den löpande verksamheten å bolagets vägnar i enlighet med de riktlinjer som överenskoms mellan bolaget och banken. Bolagetsfirma tecknas av två av följande tillsammans: Bilaga 5 styrelseledamöter,suppleanter eller de styrelsen bemyndigar därtill. skall tillse att bolagets verksamhet drivs i överensstämmelsemed stadgama. Kommittén svarar för revisionen och avger årligenrevisionsberättelse till . fungerar den av respektive NordiskaRådet utsedda kontrollkommittén, som svarar för revision av Nordiskainvesteringsbanken. beslutar om ändringar av eller tillägg i bolagets stadgar.Ministerrådet skall ta ställning till bolagets vidareverksamhet. beslutar att bolaget skall avvecklas, utserministerrådet de personer som skall förestå avvecklingen. Avvecklingav bolaget genom återbetalning eller annan användning av bolagets tillgångarkan inte ske innan bolagets förpliktelser avvecklats. De remitterade lagförslagen Prop. 1989/90: i4i 1 C" 1 Il Bilaga 6 Lag om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion 1§ Avgift (miljöavgift) betalas enligt denna lag för utsläpp av kväveoxiderfrån förbränningsanläggningar för energiproduktion. Med energiproduktion avsesbåde el- och värmeproduktion. Avgiftsbeloppen skall tillgodoföras deavgiftsskyldiga enligt 8 §. 2 §Miljöavgiften beräknas för varje produktionsenhet inom en förbrän ningsanläggning. 1. panna i vilken varmvatten,hetvatten, ånga eller hetolja framställs för byggnadsuppvärmning, elproduktioneller användning i industriella processer, 2. gasturbin. Avgifttas inte ut på utsläpp från förbränning i sodapannor. 3 § Om den installerade effekteni en produktionsenhet understiger eller om den uppmätta,nyttiggjorda energiproduktionen från enheten under redovisningsperiodenunderstiger , tas avgift inte ut. 4 § Avgiftsskyldigheten inträdernär utsläppen av kväveoxider sker från produktionsenheten. Avgiftsskyldig ärden som framställer elektrisk kraft eller värme. 5 § Avgift tas ut med 40 kronorper kilogram kväveoxider i utsläppen, räknat som kvävedioxid. Densom kontinuerligt mäter och registrerar utsläppen med hjälp av en mätutmstningsom ger tillförlitliga mätvärden, får beräkna avgiften med ledning avmätvärdena. Görs inte en sådan mätning skall utsläppen anses motsvara 0,6 gramkväveoxider, räknat som kvävedioxid, per megajoule tillfört bränsle omproduktionen sker med hjälp av en gasturbin och i övriga fall. 6 § När annat inte följer avdenna lag tillämpas lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgiftermed undantag av vad där sägs om särskilda avgifter i 7 kap. Därvid är statensnaturvårdsverk beskattningsmyndighet. Den som är avgiftsskyldig skall vararegistrerad hos . 7 § Redovisningsperioden föravgiften är kalenderår. Densom är avgiftsskyldig skall i deklaration för varje produktionsenhet ange avgiftsbeloppet samt gmnden för beräkningen av avgiften. Deklara tionen skall ha kommit in till året efter redovisningsperiodens utgång. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, statens naturvårds- Prop.1989/90:141 verk föreskriver när avgiften skaU betalas in. 8§ Avgiftsmedel som inte behövs för myndighets verksamhet enligt denna lag ellerföreskrifter som har meddelats med stöd av lagen skaU åriigen tillgodoföras deavgiftsskyldiga. Fördelningen av det belopp som skall tillgodoföras skaU gmndaspå varje avgiftsskyldigs andel av den samlade nyttiggjorda energiproduktionen ide avgiftspliktiga produktionsenhetema. 9 § Den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1. underiåteratt lämna deklaration eUer lämnar deklaration med oriktig uppgift, 2. i ansökan om tillgodoföringlämnar oriktig uppgift, 3. vidtar annan åtgärd, döms,om åtgärden eller underlåtenheten föranleder fara för att avgift påförs med förlågt belopp eller att tillgodoföring sker med för högt belopp, till böter ellerfängelse i högst . Detsammagäller den som med uppsåt eller av grov oaktsamhet åsidosätter föreskrivenskyldighet att sörja för att underlag finns för fullgörande av deklarationsskyldighetenoch för kontroll av deklarationen och därigenom allvarligt försvårarkontrollverksamhet vid beräkning av avgiften. 1ringa fall skall inte dömas till ansvar enligt första eller andra stycket. 10 §Beslut, som annan myndighet än regeringen i särskiU fall har med delat med stöd av denna lag eller med stöd av regeringens förordnande enligt lagen, får överklagas hos kammarrätten. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1984: prisregleringsavgifter 151) om punktskatter och Prop.1989/90:141 Bilaga 6 Härigenom föreskrivsatt 1 kap. 2§ lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter skallha följande lydelse. Föreslagen lydelse 1 kap. Vissa bestämmelser i dennalag gäller också för överlastavgift, vä;j-trafikskatt, växtförädlingsavgift ochtillfällig förmögenhetsskatt enligt vad som föreskrivs i lagen (1972:435) omöverlastavgift, väg-trafikskattelagen (1973:601), utsädeslagen (1976:298) ochlagen (1986:1225) om tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningaroch pensionsstiftelser saml vägtrafikskattelagen (1988:327). Vissa bestämmelser idenna lag gäller också för överlastavgift, väg trafikskatt, växtförädlingsavgift, tiUfällig förmögenhetsskatt och miljöavgift enligt vad som före skrivs i lagen (1972:435) om över lastavgift, vägtrafikskattelagen (1973:601), utsädeslagen (1976: 298) och lagen (1986:1225) om till fällig förmögenhetsskatt för livför säkringsbolag, understödsförening ar och pensionsstiftelser, vägtrafik skattelagen (1988:327) samt lagen (1990:000) om miljöavgift på ut släpp av kväveoxider vid energipro duktion. Denna lag träder ikraft den 1 jcinuari 1992. ' Senaste lydelse 1988:330 Lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringarm. Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m.skall ha följande lydelse. Prop.1989/90:141 Bilaga 6 Förmånsrättenligt 11 § förmånsrättslagen (1970:979) följer med fordran på 1. skatt och avgift, som anges i 1§ första stycket uppbördslagen (1953:272), samt skatt enligt lagen (1908:128)om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, lagen (1958:295)om sjömansskatt, kupongskattelagen (1970:624), lagen (1983:219) om tillfäUig vinstskaUoch lagen (1986:1225) om tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag,understödsföreningar och pensionsstiftelser, 2. skatt enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 3. skatt eller avgiftenligt lagen (1928:376) om skatt på lotteri vins ter, lagen (1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957:262) om all män energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stämpelskattelagen (1964:308), lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissa dryc kesförpackningar, lagen (1973: 1216) om särskild skatt för oljepro dukter och kol, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon- ,lagen (1978:144) om skatt på vissa resor, lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, lagen (1982:1200)om skatt på videobandspelare, lagen (1982:1201) om skatt på viss elektriskkraft, lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, lagen(1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk, lagen(1984:351) om totalisatorskatt, lagen (1984:355) om skatt på vissadryckesförpackningar, lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter, lagen 3. skatt eller avgiftenligt lagen (1928:376) om skatt på lotteri vins ter, lagen (1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957:262) om all män energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stämpelskattelagen (1964:308), lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissa dryc kesförpackningar, lagen (1973: 1216) om särskild skatt för oljepro dukter och kol, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon- ,lagen (1978:144) om skatt på vissa resor, lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, lagen (1982:1200) om skatt påvideobandspelare, lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft, lagen(1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983:1104) omsärskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk, lagen(1984:351) om totalisatorskatt,lagen (1984:355) om skatt på vissa dryckesförpackningar, lagen (1984:404) omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, lagen ' Med nuvarande lydelseavses föreslagen lydelse i lagrådsremiss om reformerad mervärdeskatt m.m.,beslutad Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga6 (1984:405) om stämpelskatt på ak- (1984:405) om stämpelskatt på ak tier, lagen (1984:410) om avgift på tier, lagen (1984:410) om avgift på bekämpningsmedel, lagen bekämpningsmedel, lagen (1984:852) om lagerskatt på viss (1984:852) om lagerskatt på viss bensin, lagen (1988:1567) om bensin, lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik, miljöskatt på inrikes flygtrafik, lagen (1990:000) om koldioxid- lagen (1990:000) om koldioxid skatt, lagen (1990:000) om skatt på skatt, lagen (1990:000) om skatt på svavel i olja, kol och torv, svavel i olja, kol och torv, lagen (1990:000) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, 4. skatt enligtvägtrafikskattelagen (1973:601), lagen (1976:339) om saluvagnsskatt,vägtrafikskattelagen (1988:327), lagen (1988:328) om vägtrafikskatt påutländska fordon, 5. tull, särskild avgift enligt 39§ tullagen (1973:670) och avgift enligt lagen (1968:361) om avgift vid införselav vissa bakverk, 6. avgift enligt lagen (1967:340)om prisreglering på jordbmkets område, lagen (1974:266) om prisreglering påfiskets område och lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel, 7. avgift som uppbärs medtillämpning av lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare. Förmånsrättenomfattar ej restavgift och liknande avgift som utgår vid försummelse attredovisa eller betala fordringar och ej heller skatte- eller avgiftstillägg ochförseningsavgift. Dennalag träder i kraftden . Bilaga 7 Utdragur protokoU vid sammanträde , regeringsrådet , justitierådet . EnligtprotokoU vid regeringssammanträde den 15 febmari 1990 har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag tiU 1. lagom miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, 2. lag om ändring i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 3. lag om ändring i lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessom Per . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om miljöavgift på utsläpp avkväveoxider vid energiproduktion remissen föreslagna pålagan betecknas som avgift och inte som skatt. Avförarbetena till regeringsformen framgår att till kategorin avgift kan hänförasäven vissa penningprestationer utan specificerat vederlag, bl. a. sådana somtas ut endast i näringsreglerande syfte och som i sin helhet tillförsnäringsgrenen i fråga enligt särskilda regler (se prop. 1973:90 s. 219). Debelopp som betalas in enligt förevarande förslag skall, frånsett kostnadema föradministrationen, tillgodoföras kollektivet av betalande. Lagrådetanser att det får godtas att pålagan betecknas som avgift. Lagförslagetinnebär att det införs en miljöavgift på vissa utsläpp av kväveoxider. Avgiftenskall tas ut med per kilogram utsläppt kväveoxid. Som harberörts skall avgiftema tillgodoföras kollektivet av avgiftsskyldiga.Fördelningen mellan de avgiftsskyldiga av det belopp som skaU tillgodoförasskall gmndas på varje avgiftsskyldigs andel av den samlade nyttiggjordaenergiproduktionen i de avgiftspliktiga anläggningama. Som anförs i remissen(avsnitt 2.2.1) har en sådan fördelningsgmnd den fördelen att den premierarett effektivt energiutnyttjande och en hög verkningsgrad. Syftetmed den föreslagna miljöavgiften är att minska utsläppen av kväveoxider. I fråga om kompensationssystemet uttalas i remissen (avsnitt 2.2.1) att detta måste utformas så att styreffekten av avgiften inte går förlorad. Det har emeUertid inte utvecklats vilka effekter det föreslagna kompensationssystemet kan tänkas få i detta hänseende. Eftersom avgif temas storlek skall gmndas på mängden utsläpp medan kompensation skall utgå i förhållande till en helt annan faktor, nämligen energiproduk tionen, är det svårt att överblicka konsekvensema för de enskilda avgifts- skyldiga av att de själva eller andra inom kollektivet lägger ned kostnader 53 på reningsutmstning.Fastän det inte sägs följer av konstmktionen att en Prop. 1989/90:141avgiftsskyldig kan få en kompensation som är antingen större eller mindre Bilaga 7 än den avgift han skall betala (jfr SOU 1989:83 s. 243). Lagrådetanser det nödvändigt att motiven kompletteras i denna del. 1remissen (se avsnitt 2.1) konstateras att miljöavgiftsutredningen i sittslutbetänkande kommer att behandla frågan om sambandet mellan miljöavgifteroch prövningen enligt miljöskyddslagen (1969:387). Beträffande den nu aktuellamiljöavgiften anförs (se avsnitt 2.2.1) att avgiften bör utgöra ett komplementtill prövningen enligt miljöskyddslagen och att denna prövning kan ske utan hänsynstagandetill den nya miljöavgiften. Sistnämnda uttalande förefaller alltför kategoriskt(jfr SOU 1989:83 s. 437 ff, särskilt s. 440). Vadsom avses med mätutmstning som ger tillförlitliga mätvärden bör anges ilagtexten (jfr specialmotiveringen till paragrafen). Lagrådet - som utgår frånatt de föreskrifter som behövs kommer att utfärdas av ellerannan myndighet och inte av regeringen föreslår att paragrafens andra styckeges följande lydelse: "Densom kontinuerligt mäter och registrerar utsläppen med hjälp av en tillförlitligmätutmstning får beräkna avgiften på gmndval av mätvärdena. Med tillförlitlig mätutmstningavses utmstning som uppfyller särskilda krav enligt föreskrifter av myndighetsom regeringen bestämmer. Görs inte en sådan mätning skall utsläppen ansesmotsvara kväveoxider, räknat som kvävedioxid, per megajoule tillförtbränsle om produktionen sker med hjälp av en gasturbin och 0,i övriga fall." Miljöavgiftsutredningenhar hänfört alla de föreslagna nya miljörelaterade avgiftema till kategorinpunktskatter och har utan närmare kommentar utgått från att i fråga omsanktioner mot de avgiftsskyldiga för oriktiga deklarationer m. m. det förområdet normala systemet av påföljder skaU gälla. Genom att utredningen ilagförslagen hänvisat till lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter har det i den lagen angivna systemet med skattetilläggresp. förseningsavgift avsetts bli genomgående tillämpligt. Straffrättsligt harutredningen, genom ett förslag till ändring i inledningsbestämmelsen tillskattebrottslagen (1971:69), inordnat de tilltänkta nya avgiftsbestämmelsemabland de författningar för vilka skattebrottslagen skall gälla. Samtligaremissinstanser har, såvitt kan utläsas av de sammanställningar som varittillgängliga för lagrådet, godtagit förslagen i denna del. av lagrådet redan behandlade remissen angående koldioxidskatt och svavelskatt har departementschefen - i det fallet chefen för finansde partementet inte föreslagit någon ändring av utredningsförslagen om sanktioner och lagrådet har inte haift något att erinra på den punkten. I nu förevarande lagrådsremiss rörande kväveoxidavgiften har däremot utred- 54 ningens förslag frångåtts.Det föreslås här i den hänvisning som görs till Prop. 1989/90:141 punktskattelagen se 6 § i det remitterade förslaget att undantag skall Bilaga 7 göras för7 kap. punktskattelagen, dvs. för samtliga bestämmelser om skattetillägg ochförseningsavgift. I straffrättsligt hänseende föreslås en förhållandeviskortfattad särbestämmelse som principieUt är helt avvikande från bestämmelsemai skattebrottslagen. Någramotiv till denna avvikelse har inte angetts. Den närmaste anled- i