prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — ASSoch föreslår alt arbelsmiljöfrågoma också skall rymmasi rådels arbetsuppgifter. SIS,, , , och Samhälle är positiva. vik hamed handikappfrågoma i rådet. och menar dock alldel målrelaterade bidraget inte skall användas till detta ulan atlorganisationema måste tillföras medd på annat sätt. KooperativaFörbundet (KF) tillstyrker bildandet av ell konsumenlråd och föreslår all rådetockså skall bevaka miljöfrågor av betydelse för konsumentema. är positivt till råd och anser atl i rådd bör finnasplats också för ideella konsumentorganisationer. KOVär positivt men menar all frågan måste beredas ytterligare bl.a. med hänsynlill all rådet behöver egel kansli och avgränsningama mdlan verkels och rådetsuppgifter. Rådels sammansättning måste diskuteras och rådels inflytande överfördelning av medel lik olika standardiseringsprojekt är inte heller klarlagtanser verket. Äbetonar också frågan om rådels kansli och föreslår att rådelsordförande skall ingå i . LOär positiv lill konsumenlråd men anser all rådet skak ha eget kansli och egnamedel att fördela till SIS och huvudorganisationema. Föratl bättre kunna följa standardiseringsverksamheten rekommenderar utredaren medlemskap i för de centrala fackliga organisationema och motsvarande medverkan i fackorganen för branschförbunden. Del målin riktade bidraget skall kunna användas för projekt som rör arbetsmiljön m.m. Förbunden skall inte behöva bidra lik slandardiseringsorganens direkta kostnader för dessa projekt. SIS bör överväga att läcka en del av resekoslnadema för de fackliga förelrädamas medverkan i del europeiska 195 standardiseringsarbelel.SIS bör la fram informationsmaterial m.m. för Prop. Språkproblem i det intemationella standardiseringsarbelel böri första hand lösas genom utbildningsinsatser. Om staten skall öka sina insatserinom delta område bör resursema användas till all översätta förslaglill EG-direktiv lill svenska och inte lik all översälla standarder. Fackorganenbör i anslutning lill all förslag om Europastandarder (EN) sändsul på remiss bifoga en ordlista för nya eller svåra tekniska termer somanvänds i standarden. För atl läcka kostnader för bl. a. utbildning bör k. MBL-medlen som administreras av arbetsmiljöfonden kunna tas i Mångainstanser är allmänt positiva lill ökat fackligt deltagande men betonar all delmålrelaterade bidraget inte skall användas lill resor. , , ,, , Industrinsbyggmaterialgrupp, SEMKO. anser detta,medan statens maskinprovningar säger ja lill resebidrag för facket, myndigheteroch provningsinslilulioner. SP tycker atl forskare och experter bör kunna fåresebidrag från SIS. Utbildningär positivt och bör komma alla nya experter i standardiseringsarbelel sombehöver del lill del, men inte heller medel lill detta bör las från delmålrelaterade bidraget anser l.ex. Utredarens förslag all de s. k.MBL-medlen bör kunna användas lik informaiion och utbildning av fackligarepresentanter bifalls av ;S'/iS, (), och medan LO och () avvisar förslaget. Beträffandeöversällningsbehov betonar ASS all vikliga Europastandarder (EN) böröversällas lill svenska medan andra remissinstanser anser som viktigare allöversälla EG-direkliv. LO understryker atl språkproblemen är ett stort hinderi strävandena all få fram tillräckligt antal fackliga representanter i tekniskakommittéer. Organisationen anser alt om facket skall kunna agera utifrån egnaprioriteringar måste medel tillställas de fackliga organisationema direkt. SGUoch MPR föreslår ett särskilt råd för arbetsmiljö- och miljöfrågor. MPR anserall allmänna samhällsintressen också skall ingå där och en uppgift skall varaall fördela det målrelaterade slödel lill standardisering. STEVärpositivt till fackligt inflytande men anser all frågan skall skötas via ASS. Enliknande inställning har SEMKO, och Bilindustriföreningensom menar all de föreslagna resursema inte skall användas lill detta ändamål. LOär inte tillfredsställda med utredarens förslag. Organisationen vill ha ell miljöråd med egna medel och egel kansli. Medlen skak fördelas lill SIS och huvudorganisationema. LO vill medverka i SIS på samma sätt som i ASS. De vill ha ersättning för resor och utbildning, men de s. k. MBL- medlen får, som redan nämnts inte tas i anpråk. TCO delar denna inställ ning och stöder det särskilda yttrande som fogals lill standardiseringsut- redningen av LO:s expert. SIS - Staten: avtal, revisor, styrelseplats Prop. Ingetavtal mellan staten och SIS. Stadgama kompletteras på tre punkter: 1) Översynav vilka statliga organ som skall ha en plats i SIS fukmäklige ulan all betalaför sill medlemsskap. 2) Regeringen utser en ledamot i . 3) Den avregeringen utsedda revisom skall ha räll all granska eflFektivitelen iverksamheten dvs. Boverket.KOV, KF, LO och TCO vill ha avtal medan de flesta andra instanser instämmer iutredarens förslag om målstyming ulan avtal. anser att även andra organ än statliga myndigheter börkostnadsfritt få bli med i SIS fullmäktige. Deflesta remissinstansema ställer sig positiva lill all staten skall kunna göraförvaltningsrevision i SIS och all industridepartementet intar en plats i SISstyrelse. RRfmenar att man kan ta in rätt för staten att göra förvaltningsrevision i SISstadgar och pekar på sina resurser i detta sammanhang. ÄOK anser atl statenskall ha två slyrelseplalser, utöver ordförandeposten i . Attvi i förbereder ordningar för provning och certifiering, som sluter uppkring de principer som är under utveckling inom EG. Vi måste inrälta ell nationelltorgan för koordinering och utveckling av certifieringsverksamhelen med syftetatl höja kvaliteten i den svenska certifieringsverksamhelen och underlätta allsvenska certifikal erkänns utomlands ulan fömyad prövning. Den europeiskautvecklingen inom certifieringsområdet bör avvaktas och de marknadsmässigafömtsättningama för en syslemcertifiering av certifieringsorgan bör klarläggasinnan ställning las lill eventuellt ökade statliga insatser inomcertifieringsområdet. Mångaremissinstanser har yttrat sig i frågan och betonar certifieringsverk-samhetensstora betydelse. Beträffandetidpunkten för införande av certifiering av certifieringsorgan menar t. ex.KK, , , , , , ,, Industrins byggmaterialgrupp. Småföretagens och man bör avvakta utvecklingen inom EG innan man inrättar ett svenskt system. anser all man aktivt bör följa den europeiska 197 utvecklingenav certifieringsfrågorna för atl få ell underlag för hur ett even- Prop.1989/90:88 ludlt svenskt syslem bör organiseras. ,trafiksäkerhetsverket (TSV), SjöV, statens maskinprovningar, ASS, MPR, RRV, SNV,statens.vattenfallsverk (), för kvalitet ochkommunförbundet anser att frågan bör ges högsta prioritet. Att MPR är elllämpligt organ all sköta ackreditering av certifieringsorgan anserkammarrätten i , SjöV, statens maskinprovningar, SGU, MPR,, , AB (), AB ,kommunförbundet och LO. anser dock atl näringslivelsinställning lik MPR närmare bör utredas. Andrainstanser vill ännu inte ta ställning till frågan om vilket organ som skallackreditera certifieringsorgan, men KK, , , , , Industrins byggmaterialgmpp kan länka sig en annan lösning än MPR. föreslår alt MPR skall ackreditera, men atl man inrättaren svensk kommitté för Quality Syslem Assessment and Certificalion (EQS) för stymingoch utveckling av ackredilerings- och certifieringsverksamhelema i Sverige.Finansiering via statsbidrag. gör bedömningen all etl decentraliserat syslem med styrningfrån ell övergripande organ med bred representation skulle kunna vara enrealistisk modell. Vissariktlinjer för myndighetemas medverkan i standardiseringsverksamheten börutarbetas. För atl markera slandardiseringsfrågomas betydelse bör övervägas atlgöra ell tillägg om detta i verksförordningen (1987:1100). Ett tillägg lill TBT-förordningen(1988:569) bör göras innebärande atl samråd skall ske med KK om myndighetenplanerar all utfärda en föreskrift som gör all den svenska standarden inte kanutformas i överensstämmelse med Europastandard. Om enighet inte nås vid ettsådant samråd skall myndigheten anmäla frågan lik regeringen. Industridepartementetskall ha del övergripande statliga ansvaret för standardiseringen ochkoordinera de statliga insatsema så atl de statliga organen sköter sinauppgifter inom standardiserings- och certifieringsområdet. Förändringav verksförordningen likslyrks av flera myndigheter, men avstyrks av postverketoch SSI, som anser alt man bör hålla sig lik rekommendationer. Statskontoretmenar all del är synnerligen angelägel alt industrideparte mentet får samordningsansvar för standardiseringsverksamheten och kan la fram riktlinjer för statliga myndigheter. I detta instämmer ell flertal myndigheter. anser att KKskall ges uppdrag all samordna myndighetemas Prop. 1989/90:88 slandardiseringsverksamhel. KKdelar utredarens uppfattning om en ändring av TBT-förordningen samt föreslåratt vissa ytterligare ändringar görs i förordningen. Däremot avstyrkerkollegiet förslaget all myndighet som avser besluta om en föreskrift som på gmndav fastställd Europastandard kan komma all skapa tekniska handelshinder skallanmäla ärendet till regeringen. 1989/90: Sammanfattning av (Sou 1989:24,25) 1maj 1988 tillsattes en särskild utredning med uppgift all utreda inriktningoch behov av statligt finansiellt stöd. Utredningen hade som huvuduppgift allföreslå åtgärder som behovsanpassar, effektiviserar ochförenklar del statligaföretagsstödet. Storaförändringar på kreditmarknaden, i första hand avregleringen, har inneburitkraftigt ökade möjligheter för banker och andra finansieringsinstitut alttillgodose företagens behov av extern finansiering. Denna utveckling kommersannolikt all fortsätta , bl. a. genom att valutaregleringenavskaflFas, kreditmarknadslagstiftningen reformeras och skattesystemet ändras.En konsekvens av utvecklingen är att behovet av statligt finansiellt stöd idess nuvarande former minskar. Dessutom konstateras, att brister i kapitallikgånginte är det viktigaste hindret för förelagens expansion ochlönsamhetsutveckling. Brislen på aflfärsmässigt intressanta idéer och projektsamt enlreprenörsegenskaper är sannolikt större än brislen på kapital. Delstatliga stödet bör mol denna bakgmnd omslmklureras och begränsas. Dengenomförda och planerade avregleringen på kredilmarknaden är så långtgående,all en återgång lill etl syslem med kreditransonering är omöjlig. Några skälall lämna statliga lån finns därför inte längre. kandock statliga lånegarantier behövas. Vidare behövs statliga riskgarantier föravgränsade projekt i teknikbaserade företag. Det kan också vara motiverat att ivissa fall lämna statliga bidrag för atl få den förelagsekonomiska kalkylen attnärma sig den samhällsekonomiska. Äveni fortsättningen behövs särskilda ålgärder för alt tillräcklig mängdriskkapital skall kanaliseras lill småföretagsseklom. Del finns anledning altäven staten deltar på riskkapilalmarknaden på marknadsmässiga villkor. I dessafall bör del ske i sådana former som utnyttjar den privata venture capitalmarknadensstarka sidor. Styrelsenför teknisk utveckling (STU). stödlill teknisk utveckling lämnas ulan villkorlig återbelalningsskyldighet lillsmåföretag. möjlighetall lämna slarta-eget-stipendium i samband med start av teknikbaserade företag. möjlighetatt delvis täcka garantiavgifter för den nya typen av industri- Prop.1989/90: fondsgarantier. för de nya ändamålen och ökad verksamhelsvolym beräknas lOOmilj.kr. nuvarandestödformer ersätts med etl system med riskgaranlier för tekniska och kommersiekarisker i teknikbaserade företag med förebild i exportkreditgarantisystemet. garantiavgifternasätts så all garantisyslemet långsiktigt inte går med underskott. möjlighetför venlure capilalföretag inom detta garantisyslem all "försäkrasig" mol förlustprojekt i sin portfölj. enengagemangsram på fastställs för riskgarantiema (inkl.Industrifondens nuvarande engagemang). dennuvarande stiftelsen upplöses, och behållningen återförs lik staten. enlyngdpunktsförskjutning sker mot rådgivning, information och konsukverksamhel. finansieringsverksamhetenomslmklureras och begränsas. systemetmed lånegarantier förändras och behålls iavvaktan på atl avregleringama på kredilmarknaden får full effekt ibanksystemet. lånegarantiemakonstmeras som samriskgaranlierna, där utvecklingsfonden läcker aveventuell förlust, och begränsas genom en total engagemangsram på 400milj. utvecklingsfondemages möjlighet alt bli delägare i regionalt baserade riskkapitalbolag. kr med avkastningskrav bör få användas för placeringar i sådana"utvecklingsfonderna närslående" riskkapitalbolag. utvecklingsfondernages möjlighet att lämna starta-eget-stipendier med sammanlagt ca 45 milj. kr.per år. sättetall utse styrelser i utvecklingsfondema bör ändras så all sammansättningenåterspeglar statens och landstingens gemensamma huvudmannaskap saml garanterarmedverkan från personer med direkt nä-ringslivserfarenhel. medden inriktning Invesleringsbanken numera har fyller den ingen särskildnäringspolitisk funktion. denplanerade sammanslagningen med tillstyrks. AB Industt-ikredit Prop. - fyller efter avregleringen på kredilmarknadeningen särskild näringspolitisk funktion. - förhandlingar bör upptas med bankemaom ägandet av Industrikredit. - eftersom lönsamheten är godfinns ingen anledning all nu förorda någon avveckling av statens ägarengagemangom bankema önskar behålla den nuvarande ägarslmkluren. - fyller efler avregleringen på kredilmarknadeningen särskild näringspolitisk funktion. - staten bör överväga enförsäljning av sin ägarandel. som kredilmarknaden utvecklats är systemet obehövligt och bör avskaffas. börytterligare profilera den urspmngliga inriktningen dvs. alt indirekt genomolika riskkapilalbolag på marknadsmässiga villkor tillföra expansivasmåföretag egel kapital. administrationenfrikopplas från Föreningsbankema. börfå möjlighet alt göra riskkapilalsatsningar i samma former somSmåföretagsfonden. verksamhetenbör vridas över mot en ren riskkapilalfinansie-ring. eftersomdel är angelägel alt del finns många oberoende aktörer på riskkapilalmarknadenför onolerade förelag, finns del ingen anledning för staten atl nu avvecklasill ägarengagemang i bolaget. delbör övervägas om staten skall utöva sill ägande direkt genomfinansdepartementet eller om statens aktier bör överlåtas lill Småföretagsfonden. delbör övervägas om staten skall utöva sitt ägande direkt genom industridepartementet eller om statens aktier bör överlåtas lill Småföre- lagsfonden. samtidigtbör ell breddal ägande eftersträvas. kanell breddat ägande inte åstadkommas bör bolagels aflTärsidé hell omprövas. detbör prövas att ge aktiebolag vissa möjligheter att förvärva egna aktier. dettaskulle förbättra fömtsättningama för minoritelsinvesterande riskkapilalbolaggenom all öppna ytterligare en "ulgångsmöjlighel". Aktiefondersom är helt inriktade på onoterade aktier. aktiefonderbör få möjlighet all placera hela sitt kapital i onolerade aktier. Skattesystemethar stor betydelse för förelagens finansieringsmöjligheter. All kraft börsatsas på alt genomföra en genomgripande skallereform enligt de övergripandeintentioner som har redovisats. Om del senare visar sig allskattesystemet inte utformas på etl sätt som är neutralt mellan risksalsningaroch mer säkra kapitalplaceringar, symmetriskt med avseende på beskattning avvinster och avdrag för förluster etc. bör modeller med etableringskonlo och skalleslimuleraderiskkapilalfonder ingående övervägas på nytt. Desammanlagde stalsfinansiella effekterna av förslagen innebär en årlig besparingpå ca 200milj. Detta reformulrymme bör i huvudsak användas lill ålgärderför kompelens- och kunskapshöjning inom småföretagsseklom. Sammanfattning av remissyttranden överFinansieringsutredningen (SOU 1989:24, 25) Utredningensbelänkanden "Statligt Finansidlt Stöd? ", SOU 1989:24 samt"Rapporter lill ", SOU 1989:25, har remissbehandlats.Yttranden har avgetts av samtliga utvecklingsfonder i landet, samtligalandsting, AB Induslrikredil, AP-fondema (första, andra och tredje).Bankinspektionen, Centralorganisationen /SR, Fullmäktige i SverigesRiksbank, , Gotlands- och göieborgs kommuner, Ingenjörsvelenskapsakademien,Industrifonden, i , , , , Länsstyrelsema i Stockholms-, Älvsborgs-,Örebro-, Kopparbergs- samt , Riksgäldskonioret, Riksrevisionsverkel,Småförelagens , , Statskontoret, StiftelsenSmåföretagsfonden, Styrelsen för teknisk utveckling. ,, , , , , , , Svensk-Norsk Industrifond,, , Trygghetsrådet SAF/PTKsamt . Yttrandepå egel initiativ har dessutom inkommit från i , SCOMASAB, , , ,, Swedepark, SRO- , NorrbollensHandelskammare saml . Nedanföljer en sammanställning av de mest centrala tankegångarna i remissinslansemasyttranden över utredningens förslag. Iprincip samtliga remissinstanser håller med utredaren om atl avregleringen på kredilmarknadeninneburit alt utbudet av finansieringstjänster ökat . Däremoivänder sig en överväldigande majoritet av instansema mol utredarens förslag atlulvecklingsfondemas långivning därför skulle upphöra och större delen avkapitalet dras tillbaka. Huvudargumentet är härvidlag atl man inte delarutredarens uppfattning all en fortsall avreglering av kredilmarknaden skulleinnebära all tillräckligt med riskkapital genereras för nyföretagare och försmå och medelstora förelag. AdmännaPensionsfonden (första, andra och tredje fondslyrdsema) anser att ytterligareanalys och utredning bör göras av flera detaljerade förslag som utredningen förfram. anser sig AP-fonden ej kunna la släkning tik avveckling avlångivning i utvecklingsfondema. bedömning av utvecklingen på kredilmarknaden, och har inga invändningar mol all sådan statlig 204 låneverksamhetsom motiveras av regleringar på kredilmarknaden avveck- Prop. 1989/90:88las. Dock anser förbundet all utvecklingsfondema under börkunna medverka med nuvarande finansieringsinslmmenl, vilka man anser fyller ulett gap i registret mellan bankkrediter och egel kapital. Industriförbundetbetonar vidare i sitt remissvar viklen av en väl fungerande venture-capitalmarknad i . Förbundet finner del inte troligt, att avregleringen av kredilmarknaden,valutaregleringens avskaflfande och omläggningen av skattesystemet kommer attvara tillräckligt för all en venlure capilalmarknad spontant skall växa fram iSverige. anser del därför högst angeläget med starkarestimulanser från regeringsmaklen i detta avseende. Industriförbundettillstyrker atl utvecklingsfondema ges möjligheter all ingå som delägare iregionala riskkapitalbolag. Förbundet tillslyrker också utredningens förslag beträflFandestarta-eget-stipendier. Vadgäller huvudmannaskapet i utvecklingsfondema tillstyrker industriförbundetutredarens förslag all staten skall utse hälften av slyrelsdedamö-lema, och alldessa skall väljas bland personer med erfarenhet från näringslivet. Landstingenavstyrker i princip enhälligt utredarens förslag att avveckla de regionala ulvecklingsfondemasmöjlighet all använda sig av finansie-ringsformema lån respektive ulvecklingskapital.Landslingen anser alt många av slutsatsema i utredningen är dåligt underbygda,och all utredarens förslag därmed saknar gmnd. Mångalandsting vänder sig i remissvaren mot bristen på regional hänsyn, och menarall företagens finansieringsmöjligheter skiljer sig ål markant mellan olikadelar av landet. Utvecklingsfondema, menar man, fyller därför en olika viktigfunktion beroende på vilket län som avses. Särskilt landslingen iglesbygdsområden som inre , , , Golland och Blekingebetonar utvecklingsfondemas betydelse såsom regionalpolitiskt instmment. 1likhet med LO (se nedan) anser flera landsting all den rådande högkonjunktureninte får las lill intäkt för atl statens näringspolitiska stöd kan reduceraskraftigt eller till och med avvecklas hell. Flera landsting anser dessutom alt diflFerenlieradeavkastningskrav bör införas, som skall spegla näringslivels fömtsättningar iden aktuella regionen. Samtligalandsting pekar i sina yttranden på utvecklingsfondemas helhetssyn vidfinansiering av ell förelag, och betonar viklen av kombinationen av kunskapoch finansiering. Finansieringsmöjligheten ger ofta den initiala kontakten med ellföretag, menar landslingen, varför del vore högst olyckligt om denna möjlighetundandrogs utvecklingsfondema. Utvecklingsfondemas medverkan somkreditbedömare och finansiär sägs också göra all bankema kan ställa upp med låni större utsträckning än vad som annars skulle vara fallet. Landstingenunderkänner utredarens argument atl avvecklingen på kre dilmarknaden skuke medföra ell ökat risktagande från de kommersiella kredilinslilulionemas sida. Tvärtom, menar de flesta av landstingen, lyder myckel på all framför allt bankemas risklagande tenderar att minska. Del skulle därför bli svårare för små- och medelstora förelag all få lån 205 påden ordinarie kredilmarknaden, något som borde las lill intäkt för en Prop.1989/90:88 förstärkning av utvecklingsfondemas finansieringsmöjligheter. Landstingenser generellt sett positivt på utredarens förslag all starta etl antalutvecklingsfonderna närslående riskkapitalbolag. Vadgäller frågan om hur ulvecklingsfondemas styrelser skall utses, så betonar enmajoritet av landslingen viklen av stark regional förankring, och menar allrådande ordning på bästa vis tillgodoser denna förankring. () anser, i likhet med landslingen, all utvecklingsfondema måste få behållasåväl ulvecklingskapital som möjlighetema lill långivning. Fondema skulle ulandessa verktyg bli mindre eflFektiva, och småförelagen skulle därmed få sämre utveeklingsfömtsättningar.LF berör också den regionala aspeklen, och menar i enlighet med landslingen allfömtsättningama för nyföretagande skiljer sig avsevärt ål rent geografiskt.När del gäller huvudmannafrågan, anser LF all landslingen bör utse hela styrelsen.LUredarens förslag om riskkapital ser LF som positivt. () avstyrker förslaget atl avveckla ulvecklingsfondemasmöjlighet all ge lån och ulvecklingskapital. LRF menar alt regionalpoliliskaaspekter borde ha lagts på kapitalförsörjningen. LOinriktar sitt remissvar på en diskussion kring utvecklingsfondema såsomnäringspolitiskt verktyg. LO anser all utredningens förslag i dagens konjunkluriägeskulle kunna genomföras ulan större omddbara komplikationer, men stäker fråganvad som inträflFar i en lågkonjunktur eller slmk-turkris. LO menar all avskaflFandelav ulvecklingsfondemas kreditgivning skulle innebära att staten avhänder sig etlunder lågkonjunklur/stmktur-kris viktigt näringspolitiskt instmment. LO anserockså att kreditgivningen är en viktig del i kompetensuppbyggnaden inom slalsförvakningen.LO drar slutsatsen all del statliga finansiella slödel bör konjunkturanpassassnarare än avvecklas, och all en regional anpassning bör övervägas; finansielltstöd bör ej lämnas lill företag i överhettade storstadsområden, somdel i regioner med överskott av arbetskraft kan finnas behov av att tillämpaoförändrade, eller kanske i vissa fall ännu generösare villkor. LO berör intefrågan om utvecklingsfondernas huvudmannaskap. Länsstyrelseni tillslyrker utredningens förslag alt utvecklingsfondemasarbete i huvudsak skak inriktas mol rådgivning, information och konsuking.Länsstyrelsen tillslyrker likaså utredarens förslag all utvecklingsfondemaskall kunna lämna starta-eget-bidrag. Vadgäller huvudmannaskapet tillstyrker utredarens uppfattning allsammansättningen av fondens styrelse bör återspegla statens och landstingetsgemensamma huvudmannaskap, och all personer med näringslivserfarenhel bör ingåi styrelsen. Länsstyrelseni menar att en begränsning av utvecklingsformernas finansiekamedel till enbart lånegarantier i första hand på treår inte löser småförelagens riskfinansieringsproblem. delaruppfattningen alt utvecklingsfondema bör ha möjlighet alt få gå in som delägarei regionall baserade riskkapilalbolag. Länsstyrelsenavvisar utredarens tankar om atl utvecklingsfondens sly-rdseorganisalion skallses över. anser atl nuvarande styrdse- organisationinnebär en tydlig regional förankring som ger möjlighet alt Prop.1989/90:88 utkräva ell politiskt ansvar.