prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessa agerar normaltinte i egenskap av utövande konstnären gräns för skattefriheten gälleräven om framförandet avser ett litterärt eller konstnärligt verk. Med sådantverk avses här ett upphovsrättsligt skyddat verk. Utövande konstnärersframförande av annat än sådana verk faller i praktiken utanför inkomstslagetnäringsverksamhet och därmed utanför mervärdeskattesystemet. Genom skattefriheten för rättighet i fråga om ljud- ellerbildupptagning undantas royalties och andra ersättningar som erhålls för attt.ex. grammofon- eller videoinspelningar används av radio- ochtelevisionsföretag eller annan. Jämfört med lagrädsremissen har skattefrihetenutsträckts till att gälla inte endast rätdghet som innehas av konstnären själv.Ett grammofonbolags ersättning från ett radio- eller televisionsföretag föranvändandet blir således inte skattepliktig. I första stycket d) undantas biograf-, teater-, opera-,balett- och därmed jämförliga föreställningar Med jämförliga föreställningaravses t.ex. revy-, operett- eller musicalföreställningan Som framgår av denallmänna motiveringen omfattar skattefriheten inte konsertföreställningan Genom första stycket e) undantas frän skattepliktbiblioteksverksamhet i form av tillhandahällande av böcker, tidskrifter,tidningar, ljud- och bildupptagningar, reproduktioner av bildkonst samtbibliografiska upplysningar. Denna skattefrihet innefattar äventillhandahållande av kopior av böcker etc. Den innefattar inte bara direktaavgifter för själva tillhandahållandet av böckerna etc. utan även därtillförknippade avgifter såsom årsavgifter, beställnings- och köavgiftenSkattefriheten gäller även släktforskningsavgifter i form av avgifter förtillhandahällande av bibliotekens egna kopior av exempelvis kyrkböcker.Förmedlingsavgifter för tillhandahällande av kopia som beställerfrån landsarkiv o.d. blir skattefria enligt denna punkt i förening med f).Informationsverksamhet blir liksom för alla andra subjekt skattepliktig. Endaundantaget är bibliografiska upplysningan Med detta uttryck avses enbartupplysningar om vilka verk som finns tillgängliga på eller påandra bibliotek för utlåning. I första stycket f) undantas från skattepliktarkivverksamhet i form av förvaring och tillhandahållande av arkivhandlingaroch uppgifter därun Med dllhandahållande av arkivhandlingar förstås äventillhandahällande av kopior därav. Skattefriheten omfattar inte ett arkivssammanställning och bearbetande av uppgifter ur egna eller andras handlingan Första stycket g) innehåller ett undantag från skattepliktför museiverk samhet i form av utställning för allmänheten och dllhandahållande av före- 1" mål för utställning. Skattefriheten innefattar ett museumsinträdesavgifter, Prop. 1989/90:111 guideavgifter och vederlag förtillhandahållande av vandringsutställningar o.d. Skattefriheten innefattardäremot inte uppdragsverksamhet som exempelvis utfärdande av äkthetsintyg ochvärderingsintyg avseende tavlor och annat, konservatorsarbeten (renoveringar avbyggnadsfasader och skulpturer m,in,), utredningar om fornlämningar (jfr 11 §lagen 1988:950/ om kulturminnen mm.) eller inventering och bedömning av denfysiska miljön (byggnader och landskap). Sistnämnda slag av inventering utförsi regel av länsmuseerna med stat eller kommun som uppdragsgivare. 6) Rättighet tid fastighet Punkten 6) i paragrafen avser fastighetsomrädet. Punkteninnehåller ett generellt undantag från skatteplikt för överlåtelse ellerupplåtelse av arrende, hyresrätt, bostadsrätt, tomträtt, servitutsrätt ellerannan rättighet till fastighet eller del av fastighet, om infe annat anges ianvisningarna, I anvisningarna, punkt 8 andra stycket, anges vissaöverlåtelser eller upplåtelser som inte omfattas av undantaget fränskatteplikt, I anvisningspunktens första stycke anges vissa tillhandahållandensom skall anses ingå i en upplåtelse av fastighet oavsett om upplåtarensärdebiterar tillhandahållandena eller ej och som därmed omfattas av enskattefrihet för själva fastighetsupplätelsen. Beträffande överlåtelse av äganderätt till fastighet böranmärkas att sådana överlåtelser faller utanför den generella skatteplikten påden grunden att enligt den föreslagna lydelsen av 7 § andra och sista styckenaär en fasdghet varken en vara eller tjänst, jfr specialinotiveringen till 7 §,Skattefriheten för äganderättsöverlåtelser följer således direkt av 7 § utantillämpning av förevarande paragraf. Som framgår av specialmotiveringen till 7§ omfattar dock den generella skatteplikten yrkesmässig förmedling avfastighet. är inte undantagen frän skatteplikt. Undantaget från skatteplikt anges gälla överlåtelse ellerupplåtelse av rättighet till fasdghet eller del av fastighet. Med "del avfastighet" avses en materiell del. Vad som utgör fastighet eller deldärav framgår av 7 S andra stycket. Upplåtelse av del av fastighet skall ansesföreligga endast i den mån delen ingår i upplåtarensfastighet. I övrigt föreligger således upplåtelse av lös egendom, med påföljdatt undantaget från skatteplikt inte blir tillämpligt. Överlåtelse av ideelldel av fastighet innebär överlåtelse av äganderätt till fastigheten. En sådanöverlåtelse faller, som tidigare nämnts, pä grund av 7 S andra och fjärdestyckena utanför den generella skatteplikten. Undantaget frän skatteplikt avser i princip transaktioner,vars huvudsak liga innebörd är att upplåtaren ställer fastigheten eller del därav tillrättig- hetshavarens förfogande. Gränsdragningen mellan skattepliktig tjänst och skattefri upplåtelse av fastighet finns redan enligt nuvarande ordning. Det gäller närmast lagring eller förvaring samt upplåtelse av reklamplats. Lag ring eller förvaring är med vissa begränsningar en skattepliktig tjänst enligt nuvarande 10 S. Uthyrning av lagerlokal eller annat utrymme åt någon som själv lagrar varor räknas däremot inte som en lagringstjänst utan anses som upplåtelse av fastighet. Denna gränsdragning bör i princip bestå. stycket av anvisningspunkten föreslås dock infört vissautvidgningar av skat- Prop. 1989/90:111 teplikten i särskilda fall, såsom vidupplåtelse av förvaringsboxar Gränsen mellan skattepliktiga reklamtjänsterenligt nuvarande 10 S första stycket 9) och ä andra sidan skattefri upplåtelseav fastighet är i princip följande. Som skattepliktig tjänst anses upplåtelseav reklamutrymme med anordningar. Som skattefri upplåtelse av fastighet anses däremotatt fastighetshavaren endast upplåter rätten att på fastigheten sätta uppaffischer eller reklamskyltar. Skattefriheten förutsätter således att han intelåtit vidta nägon särskild åtgärd för affischeringen eller skyltningen. Dennaskillnad bör inte kvarstå i ett generellt skattesystem. Härtill kommer attskillnaden blir beroende av hur fastighetsbegreppet definieras i 7 S andrastycket. Utformningen av det begreppet måste emellertid bestämmas med andrautgångspunkter än räckvidden av skatteplikten för reklam: Pä nu anförda skälbör i andra stycket av anvisningspunkten anges att undantaget för upplåtelse avfastighet inte gäller vid upplåtelse av utrymme för reklam eller annonseringpå fasdghet. Som framgår av det förut sagda föreslås att begränsningarnaav skattefri- . heten anges i andra stycket av anvisningspunkten. Sålunda angesi andra stycket a att undantaget från skatteplikt inte gäller vid sådanupplåtelse för vilken skattskyldighet medgivits enligt 2 S tredje stycket.Detta överensstämmer tned nuvarande ordning. I andra stycket b undantas frånskattefriheten upplåtelse eller överlåtelse av rätt till jordbruksarrende ochrätt till tillgodogörande av vissa naturtillgängan Även detta överensstämmermed nuvarande ordning (jfr den gällande lydelsen av 7 S fjärde stycket). Frånskattefrihet undantas i andra stycket c rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknandeverksamhet. Denna skatteplikt motsvarar nuvarande 10 § första stycket 7).Liksom enligt nuvarande ordning kommer skatteplikten således att även omfattauthyrning av stugor i stugbyar och semesterbyar eller pä campingområden. 1andra stycket c har som ny skattepliktig upplåtelse införts upplåtelse avcampingplats och motsvarande i campingverksamhet. Skatteplikten omfattarupplåtelse av plats för tält eller eller av sådana enklare stugor påcampingområde som skatteplikten för rumsuthyrningen inte ansetts innefatta(jfr RSV Im 1977:5). Skatteplikten gäller givetvis även upplåtelse avnäringsidkares egna uppställda tält eller husvagnan I anvisningspunktens andra stycke d undantas fränskattefrihet upplåtelse av parkeringsplats i parkeringsverksamhet. Medupplåtelse av parkeringsplats avses här upplåtelse av parkeringsplats förfordon på marken eller i byggnad. Skatteplikten omfattar givetvis ävenparkeringsverksamhet som kommun eller statlig myndighet bedriver i formerjämförliga med näringsverksamhet (jfr den föreslagna lydelsen av punkt 1 andrastycket av anvisningarna till 2 S). Utanför skatteplikten faller sådanaupplåtelser som inte sker i parkeringsverksamhet. Därmed blir upplåtelser isamband med t.ex. bostadsuthyrning skattefria. Detsamma gäller i allmänhetarbetsgivares upplåtelse åt anställda. I andra stycket d undantas frän skattefriheten ävenupplåtelse för fartyg eller luftfartyg av hamn eller flygplats. Bestämmelsenersätter I § förordningen (1968:616) om skattskyldighet till mervärdeskatt förhamn- och flyg-platsverksamhet såvitt avser upplåtelse för fartyg ochluftfartyg. Skatteplikten utsträcks emellertid till att gälla inte barahandelshamn utan även annan Upplåtelse av hamnutrustning såsom kranaro.d. 1989/90:111 het överhuvudtaget inte att anse somupplåtelse av fastighet. Skatteplikt föreligger då således utan tillämpning avförevarande bestämmelse. I förhållande till lagrådsremissen bör påpekas attmed fartyg bör i förevarande sammanhang jämställas luftkuddefarkost.Skatteplikten för upplåtelse av flygplats avser upplåtelse av bana förlandning samt upplåtelse av mark eller hangar för uppställning av plan.Bestämmelsen innebär en utvidgning i förhällande till förordning.Denna gäller nämligen endast flygplats som är trafikflygplats eller som drivsav luftfartsverket eller kommun. Några sådana begränsningar föreslås inte hän-1 förhållande till lagrådsremissen (d:o andra stycket d) ärförfattningstexten förtydligad. Genom förtydligandet klargörs att skattepliktenavser upplåtelse av hamnplats o.d. för fartygen och motsvarande förluftfartygen. Den nuvarande gränsdragningen mot upplåtelse av nyttjanderätttill mark, byggnad o,d. skall bestå (jfr RSV/FB Im 1980:2 angåendeflygplatsavgifter m.m.). Frän skattefriheten undantas i andra stycket d vidareupplåtelse av förvaringsbox. Det innefattar bl.a. uthyrning av bankfack.Härmed bör likställas upplåtelse av annat sådant förvaringsutrymme som avses ipunkt 5 av anvisningarna angående uthyrning av förvaringsutrymme (jfrspecialmotiveringen d:o). Det har inte berörts i lagrådsremissen eller ilagrådets yttrande. Beträffande upplåtelser av förvaringsboxar i allmänhet kananmärkas att upplåtelserna ofta inte torde vara att anse som upplåtelse av delav fastighet utan i stället som upplåtelse av lös egendom. I sådant fall blirsåledes 8 S 6) överhuvudtaget inte tillämplig. I andra stycket d undantas från skattefriheten ocksäupplåtelse av utrymme för reklam eller annonsering pä fastighet. Dennaskatteplikt har behandlats tidigare i samband med redogörelsen förupplåtelsebegreppets räckvidd. Slutligen införs skatteplikt beträffandeupplåtelse av byggnad eller mark för djur. Därmed försvinner den nuvarandegränsdragningen mellan ä ena sidan skattepliktigt tillhandahållande avdjurskötsel, fodervärdskap eller betesservitut och ä andra sidan skattefriupplåtelse av fastighet. I den inledande översikten till denna specialmotivering omskattefriheten för fastighetsupplåtelser har berörts innebörden avanvisningspunktens första stycke. Här skall endast tillfogas att formuleringenangående nätutrustning inte medför skattefrihet för fastighetsupplåtaresförmedling av program. Lagrådet har föreslagit att stycket inarbetas ilagtexten. Från skatteplikt undantas postverkets befordran av annatän postpaket, gruppkorsband eller varor i diligenstrafiken. Undantaget harbehandlats i avsnitt 2.2.3 och överensstämmer med nuvarande ordning (jfr dennuvarande lydelsen av punkt 1 åttonde stycket av anvisningarna till 2 S). 8) Frimärken, sedlar och mynt Undantaget har kommenterats i avsnitt 2.2.7 ochöverensstämmer med nu varande 8 §13). Vad som sägs om guldmynt har dock förts över från de nuva rande anvisningarna. I samband därmed har gjorts en ändring i förtydli- jo gande syfte. 9)-12)Tidningar m.m. Prop. I de föreslagna punkterna 9)-12) finns bestämmelser omundantag från skat teplikt beträffande allmänna nyhetstidningar, 9), periodiska medlemsblad eller periodiska personaltidningar eller vissa s,k, organisationstidskriften 10), viss annonsering i sistnämnda slag av publikationen 11), och framställ ning m.m, av sädana publikationer, 12), Bestämmelserna motsvaras av de föreslagna anvisningspunkterna 9)-ll), De nuvarande bestämmelserna finns i 8 § 5) och 6) jämte femte och sjätte styckena av anvisningarna samt II § 1) och 17 S första stycket andra meningen.Förslaget, som behandlats i avsnitt 2,2,2 och 2,8,1, överensstämmer med nuvarande ordning utom i föl jande avseenden. Vad som anges i 8 S 9)-12) om undantag från skatteplikthar även gjorts tillämpligt pä radiotidningar och kassettidningan Detta framgårav anvisningspunkten 11, Med radiotidning förstås här för synskadade avseddaradioprogram som utgör version av tryckt allmän nyhetstidning, vilken ärskattefri enligt 8 § 9), Det avgörande är att förlagan är skattefri. Med radiotidningavses även program som är avsedda för synskadade och som innehåller sammanställningav flera sädana tidningar som angivits. Det kan anmärkas att innebördenhär av uttrycket radiotidning således i princip motsvarar innebörden avsammauttryck i lagen (1981:508) om radiotidningan Den lagen innehåller särskildatillständsbestämmelser. - Med kassettidning förstås i förevarande lagstiftningen för synskadade avsedd version av en sådan publikation som är skattefrienligt 8 S 9) eller 10) och som sprids i form av kassetband eller annan sådanupptagning som kan läsas, avlyssnas eller pä något annat sätt uppfattas endastmed ett tekniskt hjälpmedel. För detta fall gäller, liksom beträffanderadiotidningar, att det avgörande för skattefriheten är att förlagan ärskattefri. Vad som sägs om radiotidningar som utgör sammanställningar harmotsvarande tillämpning beträffande kassettidningan Innebörden av uttrycketkassetttidning motsvarar i princip innebörden av samma uttryck i 1 S lagen(1982:521) om ansvarighet för radio- och kassettidningar. Skattefrihetenomfattar emellertid även kassettidningar utan tryckt förlaga, men som till sittinnehåll och med hänsyn till formerna för tillhandahållandet är att jämställamed från skatteplikt undantagna publikadoner. ISS 11) föreslås - i enlighet med lagrådets yttrande - denändringen att ordet "tryckalster" byts ut mot"publikation". Ändringen görs i förtydligande syfte. Lagbestämmelsenrör annonsering i sådana publikationer som anges i den föregående punkten, dvs,periodiska medlemsblad m,m. För att omfattas av sistnämnda punkt anses enpublikation behöva vara framställd genom tryck. Med tryck förstås emellertidinte bara reproducering genom vanlig tryckning för hand eller pä maskin(högtryck, litografiskt tryck och offsettryck, helio- och fotogravyr etc.) utanäven reproducering genom etsning, duplicering, prägling, fotografering etc,(jfr RSN 1969:125,8), Som framgått av det förut sagda föreslås 8 § 11) blitillämplig även pä annonsering i kassettidning, 8 S 12)innebär ett s,k. kvalificerat undantag frän skatteplikt för framställ ning av sådan publikation som anges i punkten 10) och för tjänst som fram- 199 ställaren tillhandahäller i samband därmed. Den härbehandlade punkten Prop. 1989/90:111 ersätter de nuvarande bestämmelserna ill §1) och 17 § första stycket andra meningen. Det är alltså samma slag av tjänstersom omfattas av den här föreslagna kvalificerade skattefriheten. Bestämmelsenblir emellertid tillämplig på envar som framställer publikationen. I praxistorde nuvarande 11 § 1) tilllämpas enbart på tryckerier i egentlig bemärkelseoch inte pä bokbinderier som utför samma slag av tjänsten Det finns inte skälatt upprätthålla denna skillnad. Bestämmelsen föreslås, som tidigare nämnts,även bli tillämplig på s.k. kassettidningan I övrigt har endast gjorts ändringar av redaktionell art. Punkten 13 är ny i förhållande till kommitténs förslag ochhar behandlats i avsnitt 2.2.2. Införandet av generell skatteplikt för tjänstermedför att all radio- och televisionsverksamhet blir skattepliktig i den månundantag inte görs. Förevarande undantag frän skatteplikt medför att vadSveriges Radiokoncernen uppbär av TV-avgiftsmedlen eller i form av statsanslaginte blir skattepliktig intäkt för koncernen. Till den del koncernföretagenuppbär vederlag för skattepliktiga tillhandahållanden blir ersättningarnaskattepliktiga. Skatteplikt uppkommer t.ex. i den mån nämnda koncernföretagerhåller vederlag för upplåtelse av utrymme för reklam eller annonsering. Somframgår av den föreslagna författningstexten omfattas tjänster inteav undantaget från skatteplikt. Som exempel på sådana tjänster kan nämnasteleverkets s.k. programinsamling och programdistribution. Vad uppbärav TV-avgiftsmedlen kommer således att utgöra skattepliktig intäkt förteleverket. 14)-16) Läkemedel, organ m.m. och ftygbensin mm. Punkten 14) överensstämmer med nuvarande 8 § 3). Punkten15) är ny. Den införs för att nå överensstämmelse med EG:s sjättemervärdeskattedirekdv. Punkten 16) överensstämmer med nuvarande 8 § 4). Punkten har behandlats i avsnitt 2.2.7. Med lotterierförstås här detsamma som i lotterilagen (1982:1011). Undantaget frånskatteplikt innebär att en lotteriarrangör eller dennes ombud eller enkommissionär inte skall ta ut skatt på vederlaget från köparen av lottsedlar,tipsspel m.m. Beträffande kommissionärer framgår det av vad som sagtsinledningsvis i motiveringen till förevarande paragraf. Skattefriheten omfattaremellerdd inte förmedling av lottsedlar, tipsspel m.m. Mervärdeskatt utgårsåledes på förmedlingsprovisioner och -avgiften Punkten motsvarar nuvarande 8 S 10) och har behandlats iavsnitt 2.2.7. Be stämmelsen föreslås utformad sä att som en förutsättning för skattefriheten anges att förvärvaren är skattskyldig. I övrigt har gjorts en genomgripande redaktionell ändring av bestämmelsen. 19)Gravöppning m.m. Prop. Punktenär ny och behandlas i avsnitt 2.8.2. Ändringenhar kommenterats i avsnitt 2.6. Skattesatsen anges alltså som på-slagsprocent.Det förhållandet rubbar givetvis inte nuvarande ordning som innebär att vidyrkesmässig omsättning av skatteplikdga varor och tjänster ansesmervärdeskatten utgöra en del av vederlaget oberoende av den skattskyldigesintentioner och oberoende av hans eventuella särdebitering av mervärdeskatten. Samtligareduceringsregler utgån Sista meningen i den föreslagna lydelsen angerbeskattningsvärdet vid uttag för försäljning från fartyg i vissa fall. De fallsom avses är dä varorna har levererats skattefritt som export till fartygetunder de förutsättningar som anges i 2 a § andra stycket 3) eller 4) och dendärefter följande försäljningen är sådan att leveransen pä grund av 2 a §sjunde stycket inte skulle ansetts ha utgjort export. Det nu sagda är behandlati lagrådets yttrande och bestämmelsen är utformad i enlighet med vad lagrådetföreslagit. Bestämmelsen motsvarar i princip uttagsbestämmelsen i förordningen(1968:591) om mervärdeskatt i vissa fall vid utförsel. Denna förordningföreslås upphävd som en följd av att bemyndigandet i 1 § slopas. Ändringarnai femte och tionde styckena är en följd av förslagen om ändringar i nuvarande2 § fjärde stycket (enligt förslaget tredje stycket) resp. punkt 2 förstastycket av anvisningarna till 2 §. Iförsta stycket finns bestämmelser om skyldighet att öppet debitera mervärdeskattenvid omsättning för vilken skatt skall utgå. I andra stycket anges bl.a. attsådan skyldighet inte föreligger vid "detaljhandel eller därmed jämförligverksamhet". Vad som pä så sätt gäller för "med detaljhandel jämförligverksamhet" får tillämpning på nya tjänster i och med att skattebasenbreddas. Det blir fallet med verksamhet inom t.ex. nöjes- och kultursektorneller resesektorn. Skattens belopp behöver således inte framgå av entrébiljetttill föreställningar och liknande. Detsamma gäller beträffande biljett ellerannat resedokument som utfärdas i samband med personbefordran. Motsvarandegäller även vid parkeringsupplåtelser och andra former av korttidsuthyrning.Den som för sin mervärdeskatteredovisning är beroende av en öppenskattedebitering, mäste således - liksom vid inköp från detaljhandeln -särskilt begära faktura eller motsvarande handling av vilken skattens beloppframgår. Ändringeni femte stycket är betingad av att nuvarande 2 § fjärde stycket i denföreslagna lydelsen blir tredje stycket. 17 § Prop. Borttagandet i nuvarande första stycket första meningen avanknytningen till den som är redovisningsskyldig är en följd av attbestämmelserna om redovisningsskyldighet reformeras på sätt anges i avsnitt2.5. Avdragsbestämmelsen i andra meningen i samma stycke utgår. De tjänstersom där avses kommer i stället att omfattas av det kvalificerade undantagetfrän skatteplikt enligt den föreslagna lydelsen av 8 § 12). Därigenom kvarståravdragsrätten, trots att avdragsbestämmelsen slopas. Det föreslagna andrastycket innebär alt första stycket inte är tillämpligt på statlig och kommunalverksamhet i de hänseenden som framgår av 18a§. Ändringarna i nuvarande sjättestycket angående fiktiv skatt har kommenterats i avsnitt 2.6. I det föreslagna första stycket införs en hänvisning tillavdragsbegränsningar i 60 S angående skatt vid import av vissa tjänster.Beträffande förhällandet mellan 17 § och 60 § kan nämnas följande. Den i 17 §angivna avdragsrätten för import avser både varor och tjänster. Av 60 § fjärdestycket följer emellertid att avdragsrätten för skatt hänförlig till import avtjänst är begränsad till import i s.k. blandad verksamhet. Detta behandlas ispecialmotiveringen till 60 §. Det kan anmärkas, att det av 60 S fjärdestycket första meningen framgår, att skattskyldigheten för en tjänsteimportaldrig i sig kan medföra avdragsrätt för någon annan ingående skatt. Eventuellavdragsrätt för sådan skatt avgörs i stället av huruvida verksamheten är avsådant slag att den medför skattskyldighet. Det är således nödvändigt attverksamheten är skattepliktig eller kvalificerat undantagen frän'skatteplikt. Ändringen i fjärde stycket är en följd av att nuvarande 17S sjätte stycket i förslaget har blivit åttonde stycket. Bemyndigandet i detnuvarande femte stycket upphävs. Det har behandlats i avsnitt 2.7. Regeringenhar med stöd av bemyndigandet förordnat om avdragsförbud i förordningen(1968:591) Om mervärdeskatt i vissa fall vid utförsel. Bestämmelsen i det nyastycket i förevarande paragraf har i sak överförts frän förordningen.Bestämmelsen har utformats i enlighet med vad som förordas i lagrådetsyttrande. Förordningen föreslås upphävd i sin helhet till följd av attbemyndigandena i förevarande paragraf och i 1 S slopas. Innebörden avregelsystemet har redovisats i specialmotiveringen till föreslagna 2 a S sjundestycket. Bestämmelserna har behandlats t avsnitt 2.3. De harformulerats i enlighet med vad lagrådet föreslagit i sitt yttrande, dock föreslagna lydelsen av andra stycket jämkats, I förhållande tilllagrådsremissen innebär formuleringen av första stycket en ändring i sak, I förstastycket föreskrivs ett generellt avdragsförbud för staten. Som framgår av det föreslagna 3 S tredje stycket och specialmotiverihgen därtill förstås med staten annan statlig myndighet än statligt affärsverk. Vad som avses med statlig myndighet anges i nämnda specialmotivering. Det gene rella avdragsförbudet för staten är en konsekvens av att i princip allastatliga myndigheter,utom affärsverken, kommer att kompenseras för sin ingående Prop.