prop · GD036 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:6 med förslag till ändringar i arbetsmiljölagen (1977:1160),sekretesslagen (1980:100), lagen (1982:80) om anställningsskydd m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås vissa ändringar i arbetsmiljölagen och sekretesslagen isyfte att underlätta för skyddsombud och vissa andra fackliga förtroendemänatt utan hinder av tystnadsplikt föra sekretessbelagd information vidare tillsakkunniga och andra experter i arbetsmiljöfrågor hos centrala fackligaorganisationer. 1 detta sammanhang föreslås tystnadsplikt även för mottagare avinformationen. Vidare föreslås uttryckliga bestämmelser i arbetsmiljölagen omrätt för skyddsombud och likställda att föra sekretessbelagd informationvidare till ledamöter i lokala fackliga styrelser. Vad särskilt gällerskyddskommittéledamöter föreslås i sekretesslagen bestämmelser som slår fastbegränsningar i sekretessen även i förhållande till sådana ledamöter. Vidareföreslås vissa redaktionella ändringar i syfte att åstadkomma störreenhetlighet i utformningen av tystnadspliktsbestämmelserna. Slutligenföreslås vissa förenklingar i de formföreskrifter i lagen (1982:80) omanställningsskydd (anställningsskyddslagen) som reglerar vad en arbetsgivareskall iaktta när denne inte vill erbjuda en arbetstagare fortsatt anställning isamband med att vissa tidsbegränsade anställningar upphör. Med förslaget kommerden sammanlagda tiden för att avveckla en sådan anställning att krympa fråndrygt till en månad. Härigenom uppnås en samordning med vissaledighetslagars bestämmelser om de tider inom vilka en arbetsgivare är skyldigatt återta en arbetstagare som vill avbryta sin ledighet och återinträda itjänst. Medanledning av förslaget i denna del föreslås även viss följdändring i denarbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262). Deföreslagna ändringarna föreslås träda i kraft . I 1989/90. Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 9), lagrådets yttrande (s. 31) ochföredragande statsrådets ställningstagande till lagrådets yttrande (s. 33). Den som vill ta del avsamtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tre delarna. -Prop.1989/90:6 Lagomändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenorhföreskrivs att 7 kap. 13 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skall ha följandelydelse. Föreslagen lydelse 1 kap.Tillsyn Den som har utsetts till skyddsombud eller ledamot i skyddskommitté eller den som har deltagit i arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet på arbetsstället enligt 6 kap. 9 § får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han under uppdraget har erfarit om yrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande, enskilds personliga förhållande eller förhållande av betydelse för landets försvar. Vadnu sagts skall tillämpas på motsvarande sätt i jråga om ledamot i styrelsenför lokal facklig organisation med avseende på vad denne har erfarit avskyddsombud, ledamot i skyddskommitté eller av den som har deltagit i arbetsanpassnings-och rehabiliteringsverk-.samhet på arbetsstället enligt 6 kap. 9,f om de harutsetts av organisationen. Ifråga om den .som är skyddsombud, ledamot i skyddskommitté eller deltar iarbetsanpassnings- och rehabilileringsverksamhet enligt 6 kap. 9 a på ettarbetsställe i det allmännas verksamhet tillämpas i ställd för bestämmelsernai första stycket 14 kap. 7. 9 och 10 §§ sekretesslagen (1980:100). Haruppgifter lämnats vidare till en ledamot i styrelsen för denarbetstagarorganisation som har utsett ombudet, ledamoten eller deltagarentillämpas 14 kap. 7 § andra stycket och 10 § tredje stycket sekretesslagen istället för bestämmelsen i andra stycket. Har ombudet, ledamoteneller deltagaren utsetts av sådan lokal arbetstagarorganisation som av.ses i 6kap. 2 och 8 §§, får han utan hinder av tystnadsplikten i första stycket lämnauppgift vidare till en ledamot i organisationens styrelse eller till ensakkunnig i arbetsmiljöfrågor hos en central arbetstagarorganisation tillvilken den lokala organisationen hör. Rätten att lämna uppgift vidare gällerendast om uppgifts-lämnaren underrättar mottagaren om tystnadsplikten. I sådantjall gäller tystnadsplikten också for denne. Ifråga om arbetsställen i det allmännas verksamhet tillämpas i stället för vadsom sägs i första och andra stycket bestämmelserna i 14 kap. 7, 9 och 10 §§sekretesslagen (1980:100). Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1985:321. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 14 kap. 7 och 10 §§ sekretesslagen (1980:100)' skall ha följandelydelse. Sekretessenligt 6 kap. 15, 7 och 8 §§, 7 kap. 8 och 11 §§ samt 8 kap. 2 och 8 10 §§utgör inte hinder mot att myndighet fullgör vad som i lag är föreskrivet omskyldighet att lämna information till företrädare för arbetstagarorganisationeller till skyddsombud. Denna sekretess hindrar inte heller att myndighetlämnar sådan information till deltagare i särskilt organiserad arbetsanpassnings-och rehabiliteringsverksamhet på ett arbetsställe som behövs för verksamheten. Ärden, som erhåller uppgift med stöd av första stycket, knuten till myndighetenpå det sätt som anges i 1 kap. 6 §, gäller för honom samma förbud att lämna uteller utnyttja uppgiften som gäller hos myndigheten. Han jår dock utan hinderav förbudet lämna uppgiften vidare till ledamot i organisationens styrelse, omhan underrättar denne om förbudet. I sådant fall gäller förbudet också för stvrelseledamoten. Sekretessenligt 6 kap. 1-5, 7 och 8 §§, 7 kap. 8 och 11 §§ samt 8 kap. 2 och 8 10 §§utgör inte hinder mot att myndighet fullgör vad som i lag är föreskrivet omskyldighet att lämna information till företrädare för arbetstagarorganisationeller till skyddsombud. Denna sekretess hindrar inte heller att myndighetlämnar sådan information till ledamot i skyddskommitté som behövs för hansuppdrag eller till deltagare i särskilt organiserad arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsverksamhet på ett arbetsställe som behövs för verksamheten. Ärden, som erhåller uppgift med stöd av första stycket, knuten till myndighetenpå det sätt som anges i 1 kap. 6 §, gäller för honom samma förbud att lämna uteller utnyttja uppgiften som gäller hos myndigheten. Enföreträdare för en arbetstagarorganisation får utan hinder av förbudet lämnauppgiften vidare till en ledamot i organisationens styrelse. Har ettskyddsombud, en skydds-kommitiéledamot eller en deltagare i särskiltorganiserad arbet.sanpa.ss-nings- och rehabiliteringsverksamhet utsetts av .sådanlokal arbetstagarorganisation som av.ses i 6 kap. 2 och 5.W arbetsmiljölagen (1977:1160).Jår ombudet, ledamoten eller deltagaren utan hinder av ' Lagen omtryckt 1989:713. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. förbudet lämna uppgiften vidare till en ledamot i organisationens styrelse ellertill en sakkunnig i arbetsmiljöfrågor hos en central arbetstagarorganisationtill vilken den lokala organisationen hör. Rätten att lämna uppgift vidare gäller endast om uppgifislämnaren underrättar mottagaren om förbudet. I.sådantfall gäller förbudet också for denne. Utan hinder av att förbud gäller enligtdenna lag att lämna ut eller utnyttja uppgift får företrädare förarbetstagarorganisation, skyddsombud, ledamot av skyddskommitté eller den somdeltar i arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet på ett arbetsställeutnyttja uppgiften för sitt uppdrag. Därvid får han dock inte röja uppgiftenför annan. 10§Myndighet får uppställa förbehåll, som inskränker enskild mottagares rätt attlämna uppgift vidare eller utnyttja uppgift, också när 1. myndigheten enligt 5 § lämnar sekretessbelagduppgift till part, ställföreträdare, ombud eller biträde, 2. myndigheten med stöd av 7 §första stycket lämnar uppgift till någon som inte är knuten till myndigheten pådet sätt som anges i 1 kap. 6 §. Förbehållenligt första stycket 1 får inte innebära förbud mot att utnyttja uppgiften imålet eller ärendet eller mot att lämna muntlig upplysning till part, ställföreträdare,ombud eller biträde. Harförbehåll uppställts enligt Har förbehåll uppställts enligt första stycket 2, skall i fråga om första stycket 2, skall i fråga om förbehållet gälla vad som föreskrivs förbehållet gälla vad som föreskrivs i 7 § andra stycket andra och tredje i 7 § tredje och fjärde styckena angå- meningarna samt tredje stycket an- ende förbud att lämna ut eller ut gående förbud att lämna ut eller ut- nyttja uppgift, nyttja uppgift. Förordnandeav regeringen eller för särskilt fall om undantag från sekretess föruppgift får förenas med villkor att förbehåll som anges i första stycket skalluppställas vid utlämnande av uppgiften. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1982:80) om anställningsskydd dels att 2 och 30 §§skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skallinföras en ny paragraf, 30 a §, av följande Ivdelse. Finns det i annan lag eller i förordning som har meddelats med stöd av lag särskilda föreskrifter som avviker från denna lag, gäller de föreskrifterna. Avtal är ogiltiga i denmån de upphäver eller inskränker arbetstagarnas rättigheter enligt denna lag. Genomkollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisationfår dock göras avvikelser från 5.6, 11. 15,21. 22, 25-28. 32, 33, 40 och 41 §§.Den närmare beräkningen av förmåner som avses i 12 § samt avvikelser frånbestämmelserna i 30 §. såvitt gäller besked enligt 15§, liksom frånbestämmelserna i 30 och 31 §§. såvitt gäller den lokala arbetstagarorganisationensrättigheter, får också bestämmas på det sättet. Avtal är ogiltiga i denmån de upphäver eller inskränker arbetstagarnas rättigheter enligt denna lag. Genomkollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisationfår dock göras avvikelser från 5,6. 11, 15,21, 22, 25-28, 32, 33, 40 och 41 §§.Den närmare beräkningen av förmåner som avses i 12 § samt avvikelser frånbestämmelserna i 30 a §, såvitt gäller besked enligt 15 §, liksom frånbestämmelserna i 30, 30 a och 31 §§, såvitt gäller den lokalaarbetstagarorganisationens rättigheter, får också bestämmas på det sättet. Avtalom avvikelser från reglerna i 21 § får träffas även utanför kollektivavtalsförhållanden,om avtalet innebär att kollektivavtal som med stöd av andra stycket har träffatsför verksamhetsområdet skall tillämpas. Närefter bemyndigande av en central arbetstagarorganisation ett lokaltkollektivavtal har träffats om avvikelser från 22 § får avtalet tillämpas ifråga om uppsägning av arbetstagare som vid uppsägningstidens sliit är äldre bara om arbetsgivaren får den centrala arbetstagarorganisationensmedgivande till varje enskild uppsägning. Enarbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligt andra stycket fårtillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutandearbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. En arbetsgivare som villavskeda eller säga upp en arbetstagare på grund av omständigheter som hänförsig till arbetstagaren personligen eller lämna besked enligt 15 § om att entidsbegränsad anställning skall upphöra, skall underrätta ar- En arbetsgivare som villavskeda eller säga upp en arbetstagare på grund av omständigheter som hänförsig till arbetstagaren personligen skall underrätta arbetstagaren om detta iförväg. Gäller underrättelsen uppsägning skall den lämnas minst i förväg. Gäller den avskedande skall den lämnas minst i förväg. Är arbetstagaren fackligt organiserad, skall arbetsgivaren med underrättelsen varsla den lokala arbetstagarorganisation som arbetstagaren tillhör. betstagarenom detta i förväg. Gäller underrättelsen uppsägning eller besked enligt 15 ,§.skall den lämnas minst i förväg, och gäller den avskedande, skallden lämnas minst i förväg. Är arbetstagaren fackligt organiserad,skall arbetsgivaren med underrättelsen varsla den lokala arbetstagarorganisationsom arbetstagaren tillhör. Är anställningstiden så kort att besked enligt I5§' första stycket skalllämnas när anställningen börjar, skall underrättelsen och varslet i ställetlämnas .samtidigt med beskedet. Arbetstagaren och den lokala arbetstagarorganisation som arbetstagaren tillhör har rätt till överläggning med arbetsgivaren om den åtgärd som underrättelsen och varslet avser. En förutsättning är dock att överläggning begärs senast efter det att underrättelsen eller varslet lämnades. Arbetstagarenoch den lokala arbetstagarorganisation som arbetstagaren tillhör har rätt tillöverläggning med arbetsgivaren om den åtgärd som underrättelsen och varslet avser.En förutsättning är dock att överläggning b.;gärs senast efter det attunderrättelsen eller varslet lämnades. I det fäll som av.ses i andra stycketskall överläggning begäras omgående. Haröverläggning begärts, får arbetsgivaren inte verkställa uppsägning elleravskedande förrän överläggningen har avslutats. Enarbetsgivare som ger en arbetstagare besked enligt 15 § om att entidsbegränsad anställning skall upphöra skall .samtidigt varsla den lokalaarbetstagarorganisation som arbetstagaren tillhör. Arbetstagaren och den lokala arbetstagarorganisationen har rätt tillöverläggning med arbetsgivaren om beskedet. Dennalag träder i kraft . Harunderrättelse eller varsel lämnats före ikraftträdandet om att en tidsbegränsadanställning skall upphöra, tillämpas även efter ikraftträdandet äldreföreskrifter. 4 Förslag till Prop. Lag om ändring i arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262) Härigenomföreskrivs att p. 3 i bilagan till arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262) skall ha följande lydelse. 3.1fråga om lagen (1982:80) om anställningsskydd skall dels25-27 och 32 §§ inte tillämpas, dels2, 3, 5, 7, 8, 16, 22, 33 och 34 §§ ha följande lyddse. 2§Finns det i annan lag eller i förordning som har meddelats med stöd av lagsärskilda föreskrifter som avviker från denna lag, gäller de föreskrifterna. Avtalär ogiltiga i den mån de Avtal är ogiltiga i den mån de upphäver eller inskränker arbetsta- upphäver eller inskränker arbetsta garnas rättigheter enligt denna lag. garnas rättigheter enligt denna lag. Genom kollektivavtal som har slu- Genom kollektivavtal som har slu tits eller godkänts av en central ar- tits eller godkänts av en central ar betstagarorganisation får dock gö- betstagarorganisation får dock gö ras avvikelser från 5,6,11,15,21, ras avvikelser från 5,6, 11, 15,21, 22, 28, 33, 40 och 41 §§. Den när- 22, 28, 33, 40 och 41 §§. Den när mare beräkningen av förmåner som mare beräkningen av förmåner som avses i 12 § samt avvikelser från avses i 12 § samt avvikelser från bestämmelserna i i(?.f, såvitt gäller bestämmelserna i 30a§, såvitt besked enligt 15§, liksom bestäm- gäller besked enligt 15 §, liksom be- melserna i 30 och 31 §§, såvitt gäl- stämmelserna i 30, 30 a och 31 §§, ler den lokala arbetstagarorganisa- såvitt gäller den lokala arbetstagar- tionens rättigheter, får också be- organisationens rättigheter, får stämmas på det sättet. också bestämmas på det sättet. Avtalom avvikelser från reglerna i 21 § får träffas även utanför kollektivavtalsförhållanden,om avtalet innebär att kollektivavtal som med stöd av andra stycket har träffatsför verksamhetsområdet skall tillämpas. Närefter bemyndigande av en central arbetstagarorganisation ett lokalt kollektivavtalhar träffats om avvikelser från 22 § får avtalet tillämpas i fråga omuppsägning av arbetstagare som vid uppsägningstidens slut är ochett halvt år bara om arbetsgivaren får den centrala arbetstagarorganisationensmedgivande till varje enskild uppsägning. Enarbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligt andra stycket får tillämpaavtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutandearbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , R. Carisson, , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , Lagrådsremiss med förslag till ändringar i arbetsmiljölagen(1977:1160), sekretesslagen (1980:100) och lagen (1982:80) om anställningsskydd(anställningsskyddslagen) Genombeslut bemyndigade regeringen dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift attse över bestämmelserna om sekretess och tystnadsplikt på arbetsmiljöområdet ochatt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åtutredningen. Utredningensom antog namnet utredningen om arbetsmiljösekretess avlämnade i december 1987betänkandet (SOU 1987:66) Arbetsmiljö och sekretess. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas utredningens sammanfattning av betänkandetsom bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna och en inomarbetsmarknadsdepartementet upprättad sammanställning över remissyttrandenabör fogas till protokollet som bilaga 2. Ifråga om gällande rätt samt nuvarande förhållanden i övrigt hänvisas tillbetänkandet. Vidarehar inom departementet upprättats en promemoria (DsA 1987:7) Objektsanställningm.m. 1 promemorian föreslås bl.a. vissa förenklingar i de formföreskrifter somreglerar vad en arbetsgivare skall iaktta när han vill att vissa tidsbegränsadeanställningar skall upphöra. De föreslagna ändringarna innebär attarbetsgivaren i dessa fall, med beskedet till arbetstagaren attanställningen skall upphöra, även skall lämna varsel till den fackligaorganisationen, i stället för att som före beskedet delsunderrätta arbetstagaren, dels varsla hans fackliga organisation. Härigenomskulle den sammanlagda tiden för att avveckla en sådan anställning komma attkrympa till en månad och en samordning ske med vissaledighetslagars bestämmelser som reglerar de tider inomvilka en arbetsgivare är skyldig att återta en Prop. 1989/90:6 arbetstagaresom vill avbryta sin ledighet och återinträda i tjänst. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansernaoch en inom upprättad sammanställning överremissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 3. Ifråga om gällande rätt och bakgrund hänvisas till promemorian. Jagredovisar i det följande mina överväganden och förslag med anledning avbetänkandet och promemorian. Jag har när det gäller betänkandet (SOU 1987:66) samråttmed chefen för . 2 Arbetsmiljölagen och sekretesslagen 2.1 Bakgrund Uppgiftersom rör arbetsmiljön finns både hos myndigheter och privata rättssubjekt. Närdet gäller möjligheten för enskilda att få del av sådana uppgifter föreliggeren grundläggande skillnad mellan offentlig och privat sektor. Utlämnandet avuppgifter från myndigheter styrs av i lag givna bestämmelser om offentlighetoch sekretess. Huvudregeln är offentlighet och undantagen härifrån anges isekretesslagen. På den privata sektorn gäller däremot som huvudregel att densom disponerar över viss information i princip själv bestämmer om utlämnandeav den till andra. Denna regel är emellertid inte absolut. Enligt arbetsmiljölagenoch vissa andra arbetsrättsliga lagar samt genom ingångna avtal hararbetstagare och deras företrädare rätt att under vissa förutsättningar ta delav sådant som rör deras arbete och förhållanden i arbetsmiljön. Exempelvisfinns i arbetsmiljölagen särskilda bestämmelser om rätt för skyddsombud att tadel av handlingar och erhålla de upplysningar i övrigt som behövs för ombudets verksamhet. Enligt7 kap. 13 § arbetsmiljölagen får den som har utsetts till skyddsombud ellerledamot i skyddskommitté eller den som har deltagit i arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsverksamhet på arbetsstället inte obehörigen röja eller utnyttjavad han under uppdraget har erfarit om yrkeshemlighet, arbetsförfarande, afförsförhållande,enskilds personliga förhållande eller förhållande av betydelse för landetsförsvar. Motsvarande gäller för styrelseledamot i lokal facklig organisationmed avseende på vad han har erfarit av någon av de nämnda personerna om dessahar utsetts av organisationen. 1 den följande framställningen talas förenkelhetens skull, om inget annat anges, endast om skyddsombud även när det somsägs är tillämpligt på ledamot i skyddskommitté samt deltagare iarbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet. Den som överträderbestämmelserna om tystnadsplikt i 7 kap. 13 § arbetsmiljölagen kan ådömasstraff (böter eller fängelse i högst ) enligt 20 kap. 3 § . Bestämmelsen omtystnadsplikt för skyddsombud i arbetsmiljölagen gäller bara arbetsställen inom den enskilda sektorn. 1 fråga om den som är skyddsombud, ledamot i skyddskommitté eller facklig företrädare på ett arbetsställe i det allmännas verksamhet (statliga och kommunala myndig- 10 gäller i stället bestämmelser i sekretesslagen. Dessa syftar till Prop.1989/90:6 att ge samma rätt till insyn och möjlighet att vidarebefordrauppgifter till den fackliga organisationen inom den offentliga sektorn som inomarbetslivet i övrigt. Bestämmelser om begränsning i annars gällande sekretessfinns i 14 kap. 7 och 10 §§ sekretesslagen. Brottmot förbud enligt sekretesslagen att röja eller utnyttja uppgift och brott motförbehåll som ställts upp med stöd av sekretesslagen straffas enligt 20 kap. 3§ . Ävenmedbestämmandelagen (MBL) innehåller bestämmelser om tystnadsplikt (2122§§),nämligen för fackliga förtroendemän inom den privata sektorn. Tystnadspliktenföljer i detta fall inte direkt av lagen utan är en förhandlingsfråga eller omenighet inte kan uppnås, en fråga för domstol att förordna om. Mottagare av tystnadspliktsbelagdinformation har enligt 22 § MBL rätt att utan hinder av tystnadsplikten förainformation vidare till ledamot i styrelsen för den organisation för varsräkning informationen har mottagits. 1 sådant fall gäller tystnadsplikten ävenför styrelseledamoten. För fackliga förtroendemän inom den offentliga sektorngäller som tidigare framgått, tystnadspliktsreglerna i sekretesslagen. Fråganhur olika tystnadspliktsbestämmelser inverkar på möjligheterna till en effektivverksamhet på arbetsmiljöområdet har länge debatterats. Det har gällt en radolika frågeställningar. Bland annat har framförts att de bestämmelser omtystnadsplikt som gäller för skyddsombud och skyddskommittéledamöter ärsvårtolkade och svårtillämpade. En framträdande fråga har också varit centralafackliga organisationers möjligheter att från myndigheter få tillgång till denarbetsmiljöinformation som de behöver för att bevaka medlemmarnas intressen vadgäller skyddet mot risker i arbetsmiljön. Det har i olika sammanhang framförtsfrån de fackliga organisationerna att möjligheterna till en effektivverksamhet på arbetsmiljöområdet i alltför stor utsträckning begränsas av attde inte i rimlig omfattning kan få tillgång till information om risker iarbetsmiljön. Svårigheter har angivits föreligga bland annat för forskning ochinventeringar av arbetsmiljöförhållanden inom olika branscher. Särskiltuttalade har svårigheterna ansetts vara att få ta del av myndigheternasinformation inom det kemiska området. Vidare råder oklarhet igällande rätt om skyddsombudens (och skydds kommittéledamöternas) möjligheter att föra information vidare i arbets miljöfrågor, exempelvis vid överläggningar med företrädare för de centra la fackliga organisationerna, vilka inte omfattas av föreskriven tystnads plikt. Dessa och andra frågor har behandlats av utredningen om arbets miljösekretess. Som tidigare redovisats lämnade utredningen sitt betän kande (SOU 1987:66) . Utredningen har gjort en värdefull kartläggning och analys av sekretessbestämmelserna på arbetsmiljöområ det och det informationsbehov som föreligger för de fackliga organisatio nerna inom skilda branscher. Utan tvivel har utredningens slutsatser bi dragit till en ökad förståelse av de ganska komplicerade sekretessbestäm- i l melserna och derastillämpning på arbetsmiljöområdet. Utredningen har även föreslagit vissaändringar i arbetsmiljö- och sekretesslagstiftningen huvudsakligen i syfte attförenkla tillämpningen för skyddsombud och andra förtroendemän och för attåstadkomma större enhetlighet i utformningen av tystnadspliktsbestämmdserna.