prop · GD0311 · 1989-12-31 00:00:00 — Kommitténsförslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har intehaft något att erinra mot kommitténs förslag i denna del. Skälen för mitt förslag:Stiftsprosten kommer att inom stiftet fullgöra betydande delar av detjänsteåligganden som normalt biskopen utför i egenskap av stiftschef Det fårdärför anses naturligt att stiftsprosten utses i samma ordning som gäller förval av biskop. Präster och lekmän i församlingarna får då möjlighet att påverkatillsättningen. stifts del innebär en sådanordning också att stiftet utan andra stifts inblandning får välja den som tillstor del kommer att fullgöra biskopsfunktionerna i stiftet. Sedan valet vunnitlaga kraft, utser regeringen en av de tre som erhållit högsta röstetalet vidvalet i stiftet. Bestämmelserna om tillsättningsförfarandet bör tas in i prästanställningslagen. Mitt förslag:Stiftsprosten fullgör de uppgifter ärkebiskopen har att utföra i egenskap avstiftschef och som denne delegerar till honom. Stiftsprosten skall ha närvaro-och yttranderätt i . Han skall vidare vara ärkebiskopens ersättaresom ledamot i stiftsstyrd-sen och även eljest ha närvaro- och yttranderätt där. Kommitténs förslag avvikerfrån mitt. Enligt kommitténs förslag skall stiftsdomprosten vara viceordförande i i stället för domprosten. 1 gengäld bör denne ingåsom ledamot i när detta i sin egenskap av domkyrkostyrelse prövarärenden angående . Stiftsdomprosten bör få närvaro- ochyttranderätt i stiftsstyrelsen. Kommittén anger vidare genom uppräkning vilkauppgifter i stiftet som stiftsdomprosten efter delegation av ärkebiskopen skallutföra. Remissinstanserna:Flertalet har inte haft någon erinran mot kommittéförslaget. anser dock att den av kommittén föreslagna ordningen på ettoönskat sätt skulle markera ett särförhållande för stift i förhållande tillövriga stift, om domprosten stängs ute från sin traditionella funktion idomkapitlet och sin tänkta funktion i stiftsstyrelsen. Kammarkollegiet å sinsida tar kommitténs förslag till intäkt för att tjänsten som domprost i Uppsalabör dras in och ersättas av en kyrkoherdetjänst. Skälen för mitt förslag: Ifråga om de uppgifter som ärkebiskopen skall kunna delegera till stiftsprostenär jag inte beredd att, såsom kommittén har gjort, ange dessa i detalj. Även omdet finns anledning att anta att delegationen i huvudsak kommer att avse deuppgifter i stiftet som har delegerats till domprosten att svaraför, bör enligt min mening ärkebiskopen själv få avgöra vilka arbetsuppgifterinom stiftet som han från tid till annan vill överiåta på stiftsprosten attsköta. Erfarenheterna av den nya stiftsorganisationen kan t. ex. ge anledning annan fördelning av arbetsuppgifterna. Ärkebiskopen bör därför inte i detta hänseendevara bunden av några uttalanden av regeringen eller kyrkomötet. När det gäller frågan omstiftsprostens ställning i , är jag i likhet med centralstyrelsen avden meningen att det av ålder bestående sambandet mellan ochdomkapitlet, som kommer till uttryck i att domprosten är ledamot avdomkapitlet, inte bör brytas. Jag vill framhålla att i Uppsalaockså enligt kyrkolagens bestämmelser är styrelse. Domprosten iUppsala bör därför i detta hänseende ha samma ställning i somtillkommer övriga domprostar. Däremotär det enligt min uppfattning rimligt att stiftsprosten, som i sin tjänst fårfullgöra på stiftsledningen ankommande funktioner i stiftet, också har närvaro-och yttranderätt vid sammanträden. Genom den erfarenhetstiftsprosten vinner av förhållandena i stiftets församlingar kan domkapitlettillföras värdefulla synpunkter vid ärendenas behandling. En föreskrift omnärvaro- och yttranderätt för stiftsprosten bör tas in i förordningen (1989:6)med instruktion för domkapitlen. Vadsedan gäller uppdraget att vara biskopens personliga ersättare i stiftsstyrelsenskall detta enligt 9 kap. 2§ församlingslagen (1988:186) ligga på viceordföranden i , d.v.s. domprosten. Jag anser emellertid att det ärlämpligare att stiftsprosten, som kommer att få en mera övergripande erfarenhetav förhållandena i stort inom stiftet, får ersätta biskopen som ledamot istiftsstyrelsen med de uppgifter den har än domprosten, vars erfarenheter avstiftsverksamheten efter den nya tjänstens inrättande av naturliga skäl blirmer begränsade. Jag förordar därför att stiftsprosten skall vara biskopensersättare i stiftsstyrelsen. I detta avseende begränsas sålunda domprostens iUppsala befogenheter i jämförelse med övriga domprostars. Med hänsyn till sinfunktion i stiftet bör stiftsprosten även när han inte ersätter ärkebiskopen hanärvaro- och yttranderätt vid stiftsstyrelsens sammanträden liksom viddomkapitlets. Beträffandede ändringar som behövs i domkapitelslagen (1988:181) och församlingslagen(1988:180) för att tillgodose vad jag nu har föreslagit får jag hänvisa till deframlagda lagförslagen. 1 samband med att ändringar görs i församlingslagenföreslår jag också en sådan ändring av bestämmelserna om valbarheten tillkyrkofullmäktige i 2 kap. 5 § att det klart framgår att endast kyrkoherdeneller annan präst som på grund av kyrkoherdens förordnande är ledamot avkyrkorådet icke skall vara valbar till kyrkofullmäktige. Nuvarande formuleringkan tolkas så att även en präst som är vald till ledamot av kyrkorådet inteskulle kunna vara ledamot av kyrkofullmäktige. 1989/90: Mitt förslag:Kostnaderna för tjänsten som stiftsprost och för den åt stiftsprosten anvisade sekreterartjänstenskall betalas ur kyrkofonden. Kommitténs förslag skiljersig från mitt såtillvida att kommittén föreslår att lönekostnaderna försekreteraren bör ingå i underlaget för det stiftsbidrag som kyrkofondensstyrelse får bevilja stiftssamfälligheten. Detsamma bör gälla kostnaden förtjänsterum åt stiftsdomprosten och hans sekreterare. Remissinstansernahar inte haft något att erinra mot kommittéförslaget. Skälen för mitt förslag:Kommittén har beräknat kostnaderna för den nya tjänsten till sammanlagt 619 500kr. I beloppet ingår, utöver lönekostnad för den nya tjänsten,motsvarande lönesättningen för en biskop, reseanslag, expenser,representationsanslag, lön m.m. åt en Kommittén har däremot inte räknat med Prop. några kostnader för tjänstebostad. 1989/90: 11 Jaghar i avsnitt 2.2 förordat att den nya tjänsten som stiftsprost knyts till ärkebiskopsämbetetoch att stiftsprosten och dennes sekreterare placeras vid ärkebiskopenskansli. Lönen för stiftsprosten bör liksom biskoparnas löner bestämmas avstatens chefslönenämnd. 1 8 § 3 kyrkofondslagen (1988:182) bör införas enbestämmelse om att kostnader för avlöningsförmåner åt stiftsprosten fårbetalas ur kyrkofonden. De övriga med tjänsten förknippade kostnaderna bör dålämpligen betalas ur kyrkofonden såsom förvaltningskostnader förärkebiskopsämbetet eller - om en sådan tjänst inrättas i ett annat stift såsom en förvaltningskostnad för biskopsämbetet där i dess egenskap av"annan myndighet där kyrkliga frågor handläggs". Detta kan ske medstöd av 8 § 7 kyrkofondslagen. Jagvill erinra om att motsvarande kostnader enligt regeringens bestämmande i dagbetalas ur kyrkofonden för det biträde som domprosten i lämnarärkebiskopen. Dessa kostnader bortfaller vid inrättandet av den nya tjänstenliksom kostnaden för den ersättning som betalas till domprostens vikarie iförsamlingstjänsten. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring iförsamlingslagen (1988:180) 2. lag om ändring ikyrkofondslagen (1988:182) 3. lag om ändring i prästanställningslagen(1988: 184). Lagförslagen fogas som bilaga 24 till denna skrivelse. Jaghemställer dels att kyrkomötets yttrande inhämtas över de upprättadelagförslagen, dels att kyrkomötet bereds tillfälle att ta del av vad jag haranfört i Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Kyrkolagsutskottetsbetänkande 1989:22 med anledning av regeringens skrivelse omstiftsledningsfunktionens framtida organisation i stift, m.m. (RegSkr1989:1), centralstyrelsens skrivelse om biträdande biskop, m. m. (CsSkr1989:11) samt motioner Medöverlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet den 25 augusti1989 bifallit vad utskottet hemställt. 172 1989/90. med anledning av regeringens skrivelse om organisationi stift, m. m. 1989:1), centralstyrelsens skrivelse om biträdandebiskop, m. m. (CsSkr 1989:11) 1en till utskottet hänvisad skrivelse 1989:1 har regeringen förklarat sig viljainhämta kyrkomötets yttrande över tre upprättade lagförslag som syftar till enändring av stiftsledningsfunktionens organisation i stift m.m.,nämligen 1. lagom ändring i församlingslagen (1988:180), 2. lag om ändring ikyrkofondslagen (1988:182), 3. lag om ändring i prästanställningslagen(1988:184). Kyrkomötet har dessutom beretts tillfälle att ta del avföredragande statsrådetssynpunkter i övrigt. De för yttrande överiämnade lagförslagen har följandelydelse. Regeringsskrivelsens lagförslag1 Förslag till Lagom ändring i församlingslagen (1988:180) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 5 §, 6 kap. 12 § och 9 kap. 2 och 7 §§ församlingslagen(1988:180) skall ha följande lydelse. Ledamöter och suppleanter väljs Den som innehar tjänst som biskop är inte valbar till ledamot eller suppleant. Kyrkoherde eller annan präst som är ledamot i församlingens kyrkoråd samt den som är anställd hos församlingen och som i egenskap av föredragande hos kyrkorådet eller på grund av andra uppgifter som hör till tjänsten har den ledande ställningen bland församlingens tjänstemän är inte heller valbar. bland dem som har rösträttenligt 4 §. Densom innehar tjänst som biskop är inte valbar till ledamot eller suppleant.Kyrkoherde eller annan präst som enligt 7 kap. 3§ andra stycket har Jörordnatsatt vara ledamot i församlingens kyrkoråd samt den som är anställd hosförsamlingen och som i egenskap av föredragande hos kyrkorådet eller på gmnd avandra uppgifter som hör till tjänsten har den ledande ställningen blandförsamlingens tjänstemän är inte heller valbar. Omen ledamot eller en suppleant är valbar upphör hans uppdrag genastutan särskilt beslut. Kyrkofullmäktige skall befria en ledamot eller ensuppleant från uppdraget, om han vill avgå och särskilda skäl inte talar emotdet. 6 kap. 12§ Valbar är den somär kyrkobokförd inom valkretsen, är medlem av och som är myndigpå valdagen. Den som innehar tjänst sombiskop är inte valbar till ledamot eller suppleant. Domprosten eller annankyrkoherde som är biskopens ersättare i stiftsstyrelsen samt den som äranställd hos stiftssamfälligheten och som i egenskap av föredragande hosstiftsstyrelsen eller på grund av andra uppgifter som hör till tjänsten har enledande ställning bland stiftssamfällighetens tjänstemän är inte heller valbar. Den som innehar tjänst sombiskop är inte valbar till ledamot eller suppleant. Den som enligt 9 kap. 2 §äTbiskopens ersättare i stiftsstyrelsen samt den som är anställd hos stiftssamfällighetenoch som i egenskap av föredragande hos stiftsstyrelsen eller på grund avandra uppgifter som hör till tjänsten har en ledande ställning bland stiftssamfällighetenstjänstemän är inte heller valbar. I fråga om verkan av attvalbarheten upphör och om rätt att avsäga sig uppdraget tillämpasbestämmelserna i 2 kap. 5 § tredje stycket om ledamot och suppleant ikyrkofullmäktige. 2§Biskopen är ledamot i stiftsstyrelsen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Viceordföranden i Vice ordföranden i 1989/90: är biskopens ersättare. är biskopens ersättare. / ett stift där det Jinns inrättad en tjänst som stiftsprost skall dock denne istället vara biskopens ersättare. Beträffandestiftsstyrelsen och andra nämnder än egendomsnämnden tillämpas bestämmelserna i7 kap. 8 §, 9 § andra och tredje styckena, 11 15 och 17 21 §§ samt 22 §första stycket om kyrkoråd m. m. i församling. Därvidskall följande gälla. Bestämmelsernaom försam- 1. Bestämmelserna om försam ling, kyrkofullmäktige och kyr- ling, kyrkofullmäktige och kyr koråd skall avse stiftssamfällighe- korad skall avse stiftssamfällighe ten, stiftsfullmäktige och stiftssty- ten, stiftsfullmäktige och stiftssty relsen, relsen. / ett stift därdet finns inrät tad en tjänst som stiftsprost får den ne utan särskild kallelse närvara vid sammanträden med stiftsstyrelsen och delta i överläggningarna men inte i besluten, när stiftsprosten inte ersätter biskopen som ledamot i sty relsen. Kungörelser ochtillkännagivanden skall anslås på stiftssamfällighetens anslagstavla. Stiftsstyrelsen skallunderrätta församlingarna om frågor av större ekonomisk betydelse.Stiftsstyrelsen får begära upplysningar från församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternaskyrkoråd, när det behövs för att stiftsstyrelsen skall kunna fullgöra sinauppgifter. Stiftsstyrelsen får, om intestiftsfullmäktige beslutar något annat, uppdra åt kyrkorådet eller annan nämndi en församling eller kyrklig samfällighet att verkställa beslut avstiftsfullmäktige eller att förvalta anslag som enligt fastställd budget ellersärskilt beslut blivit anvisat åt församlingen eller den kyrkliga samfalligheten. Bestämmelserna om närvaro- ochyttranderätt för kyrkoherde eller hans ersättare skall också avse biskopen ochvice ordföranden i stiftsstyrelsen. Protokoll och andra arkivhandlingarfår förvaras på annat sätt än i kyrkoarkiv, om regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer beslutar det. Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182) 1989/90:11 Härigenomföreskrivs att 8 § kyrkofondslagen (1988:182) skall ha följande lydelse. 1. allmänt och extrautjämningsbidrag enligt 1316§§, 2. stiftsbidrag ochkyrkobyggnadsbidrag enligt 17 och 18 §§, 3. kostnader för avlöningsför- 3. kostnader för avlöningsför måner till biskopar och sådana maner till biskopar, stiftsprostar präster som är anställda i de svens- och sådana präster som är anställda ka utlandsförsamlingarna, i de svenska utlandsförsamlingar na, 4. kostnader för pensionsförmånertill präster eller efterlevande till präster enligt föreskrifter som regeringenmeddelar eller enligt avtal samt för försäkringsförmåner som enligt statliggrupplivförsäkring utgår för präster eller andra kyrkomusiker än skolkantorer, 5. kostnader för kyrkomötet ochdess myndigheter enligt regeringens bestämmande, 6. kostnader för arvoden och annanersättning till ledamöter och suppleanter i domkapitlen enligt regeringensbestämmande, 7. förvaltningskostnader enligtregeringens bestämmande för ärkebiskopsämbetet och departement eller myndighetdär kyrkliga frågor handläggs, 8. kostnader för verksamhet, sombedrivs av stiftelse för rikskyrklig verksamhet, enligtregeringens bestämmande, 9. andra kostnader för kyrkligaändamål enligt regeringens bestämmande, 10. kostnaderför kyrkofondsstyrelsens kansli och kyrkofondens förvalt ning i övrigt. Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184) 1989/90:11 Härigenomföreskrivs i fråga om prästanställningslagen (1988:184) dels att 13, 24 och 33 §§skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf,14 a. 13§ 1 varje stift skall det finnas en 1 varje stift skall det finnas en tjänst som biskop. I stift är tjänst som biskop. 1 stift är ärkebiskopen biskop. det också finnas en tjänst som stiftsprost. stiftssamfällighet får det finnas tjänster som stiftsadjunkt, kontraktsadjunktoch pastoratsadjunkt. En tjänst som stiftsprost tillsätts av regeringen. För upprättande avförslag till tid-sättande av en sådan tjänst skallval anställas i den ordning som är föreskriven i lagen (1963:633) om biskopsvalifråga om val av andra biskopar än ärkebiskopen. Frågorom inrättande av tjänster Frågor om inrättande av tjänster som biskop och domprost prövas som biskop, stiftsprost och dom- av regeringen. prost prövas av regeringen. Frågorom inrättande av tjänster som stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt prövas avsvenska kyrkans centralstyrelse. Enligt föreskrifter som regeringen meddelarprövar centralstyrelsen också frågor om inrättande av personliga tjänster förpräst eller tjänster för präst med tjänstgöring i flera stift. Frågorom inrättande av tjänster som kyrkoherde, komminister och pastoratsadjunktprövas av stiftsstyrelsen. 33§ Avskedande får inte grundas en- Avskedande får inte grundas en bart på omständigheter som stifts- bart på omständigheter som dom styrelsen har känt till mer än en må- kapitlet har känt till mer än en må nad före prövningen. nad före prövningen. Närfrågan om avskedande prövas av får avskedande integrundas enbart på en omständighet som den myndighet biskopen lyder under harkänt före prövningen. Första och andrastyckena gäller inte när beslutet om avskedande begärs av ombudsmäneller justitiekanslem efter det att omständigheten harinträffat. Denna lag träder i kraftden . 2 Centralstyrelsens skrivelse q«q/Qn- har också hänvisats centralstyrelsens skrivelse 1989:11 om biträdandebiskop m.m. I skrivelsen hemställs att kyrkomötet beslutar anta ett förslag tillkyrklig kungörelse om ändring i kyrkliga kungörelsen (SKFS 1986:3) om antagandeav ny kyrkohandbok för . Förslaget till kyrklig kungörelse harföljande lydelse. Kyrklig kungörelse om ändring i kyrkliga kungörelsen (SKFS 1986:3) om antagande av ny kyrkohandbok för svenska Härigenomföreskrivs med stöd av 7 § 3 lagen (1982:942) om i fråga ombilaga 2 till kyrkliga kungörelsen (SKFS 1986:3) om antagande av nykyrkohandbok för att avsnittet Kungörelsenvid avsnittet II Vigningen i biskopsvigningsmässan skall haföljande lydelse, och att den inledandeanvisningen i ordningen för mottagande av biskop skall ha följande lydelse Kungörelsen ÄB Efter val har NN utnämnts till ÄB Efter val har NN utnämnts till biskop i NN stift. biskoplbiträdande biskop i NN Fullmakten kommer att lä- Fullmakten kommer att lä- Electus går fram till altarringen. Mottagande av biskop ägerrum i stiftets domkyrka efter biskopens vigning och tillträde. Mottagandetförläggs till tid som gör det möjligt för medarbetare och representanter frånstiftets församlingar att delta. Mottagandet leds av domprosten (domkapitletsvice preses) eller, vid förfall för domprosten, av den prästerliga ledamoten avdomkapitlet. Mottagandet följs av högmässa eller annan gudstjänst som leds avbiskopen. Mottagande av biskopäger mm i stiftets domkyrka efter biskopens vigning och tillträde. Mottagandetförläggs till tid som gör det möjligt för medarbetare och representanter frånstiftets församlingar att delta. Mottagandet leds av domprosten (domkapitletsvice preses) eller, vid förfall för domprosten, av den prästerliga ledamoten avdomkapitlet. Mottagandet följs av högmässa eller annan gudstjänst som leds avbiskopen. Vid mottagande av biträdande biskop, vilket leds av stiftsbiskopen,kan denna ordning följas med nödiga jämkningar. Denna kungörelseträder i kraft . - - , Prop. 3 Motioner 1989/90:11 har också hänvisats tre motioner med anknytning till regeringens ochcentralstyrelsens skrivelser. Imotion 1989:67 av hemställs att kyrkomötet bifaller de förslagangående stiftsprosts/assisterande biskops ställning i domkapitel ochstiftsstyrelse som redovisas i motionen. Imotion 1989:74 av hemställs att kyrkomötet i sitt yttrande överregeringens skrivelse föreslår att i de författningsförslag som regeringenframlägger i skrivelsen ordet "stiftsprost" utbytes mot "biträdandebiskop". Imotion 1989:75 av hemställs att kyrkomötet avstyrker de iregeringens skrivelse föreslagna lagändringarna, samt att kyrkomötet begär attcentralstyrelsen dels för kyrkomötet framlägger förslag om ny stiftsindelning,dels låter utreda den principiella frågan om biträdande biskopar. Förmotiveringarna hänvisas till motionerna. Läronämndenhar yttrat sig över regeringens och centralstyrelsens skrivelser samt övermotion 1989:75. Läronämndensyttrande - 1989:9 och 1989:29 - fogas som bilaga 1 och 2 till detta betänkande. Ärkebiskopensarbetsbörda är utgångspunkten för regeringsskrivelsen till årets kyrkomöte,liksom den helt eller delvis har varit det för ett antal kyrkomötesärendenunder . - kyrkomöte behandladefrågan om en ändrad stiftsindelning - kyrkomöte behandladedels frågan om en delning av stift, dels frågan om ärkebiskopen kundefå ställningen som ärkebiskop utan stift - kyrkomöte behandladeåterigen frågan om delning av stift samt därutöver frågan om enassisterande biskop i stiftet - kyrkomöte behandladepå nytt frågan om en ändrad stiftsindelning. Intenågot av de nämnda kyrkomötesärendena har lett till något resultat. Enmer utförlig redogörelse för dessa kyrkomötesärenden återfinns i centralstyrelsensskrivelse CsSkr 1989:11 s. 2-5. Ärkebiskopensalltmer ökande arbetsbörda sammanhänger främst med 1980-talets rikskyrkliga reformer och ökande engagemang i ekumeniska och internationella sammanhang. Som centralstyrelsens ord- 25 förande, och i lika höggrad som dess arbetsutskottsordförande, har ärke- Prop. biskopen en regelbundetåterkommande, betungande uppgift. Med detta 1989/90: 11 förenas ettberedningsarbete som innebär planeringsgenomgångar med de ledandebefattningshavarna i den rikskyrkliga organisationen. Vid sidan av detta lederärkebiskopen biskopsmötets och läronämndens sammanträden. Han är ocksåvisitator för utlandsförsamlingarna. På det internationella planet är vårnuvarande ärkebiskop ledamot av exekutiva kommittéi . Det nu nämnda är ärkebiskopens tyngsta uppgifter vid sidan avstiftschefskapet, men de är ändå bara en del av alla de uppgifter, plikter ochframträdanden som är förenade med att vara ärkebiskop. 1regeringens skrivelse föreslås att en särskild prästtjänst inrättas i stift.Den benämns stiftsprost och knyts till ärkebiskopsämbetet. Stiftsprosten skallfullgöra de uppgifter i stiftet som ärkebiskopen delegerar till honom. På detsättet avlastas ärkebiskopen en stor del av arbetsuppgifterna som stiftschef. Stiftsprostenskall enligt förslaget ha närvaro- och yttranderätt i och varaärkebiskopens ersättare som ledamot i stiftsstyrelsen. Tjänsten inrättas avregeringen och tillsätts i samma ordning som gäller för annan biskopstjänst än ärkebiskopstjänsten. Regeringensförslag har sin utgångspunkt i förhållandena i stift men det ärutformat så att stiftsprosttjänster kan inrättas också i andra stift, omregeringen beslutar det. Ifrågan om assisterande biskopar har regeringen ställt sig neutral och anger attdet från regeringens sida inte bör möta något hinder mot att benämningen"assisterande biskop" eller liknande förs in i lagtexten i ställetför stiftsprost, om kyrkomötet gör den bedömningen. Icentralstyrelsens skrivelse föreslås en ändring i ritualet för biskopsvigningoch ordningen för mottagande av biskop i syfte att göra det möjligt att biskopsvigainnehavaren av en tjänst som biträdande biskop. Centralstyrelsen har sålundatagit fasta på regeringens öppenhet för att benämna stiftsprosttjänstennågonting annat, t. ex. biträdande biskop. 1centralstyrelsens skrivelse, som beslutats före regeringens, finns inte någotförslag om hur den ändrade tjänstebenämningen författningsmässigt skall regleras. Skrivelsenupptas till huvuddelen av en teologisk redogörelse angående möjligheten att habiträdande biskopar i en luthersk kyrka. 1 denna del hänvisas till skrivelsen. 6 Utskottet Prop. Såsomkyrkomötet har uttalat är stiftsindelningen i behov av enöversyn. Med hänsyn bl. a. till de senaste organisatoriska reformerna inomkyrkan kan dock konstateras att en utredning om stiftsindelningen inte tordevara aktuell . Den får i stället ske i ett meralångsiktigt perspektiv. Förhållandena i stift fordrar däremot enomedelbar lösning. Utskottet kan därför inte tillstyrka bifall till motion1989:75. 6.2 Situationen i stift Förhållandenabeträffande stiftsledningsfunktionen i stift har varitfrån principiell synpunkt mindre tillfredsställande. Sedan flera andraalternativ aktualiserats utan att någon lösning på problemet uppnåtts, framstårregeringens förslag som realistiskt och väl genomtänkt. Utskottet tillstyrkersålunda att en ny tjänst inrättas, till vars innehavare ärkebiskopen kandelegera arbetsuppgifter som faller på stiftsledningen. Den närmareutformningen av tjänsten kan ske på olika sätt, vilka diskuteras närmare i detföljande. 6.3 Biträdande biskop eller stiftsprost