prop · GD0392 · 1989-12-31 00:00:00 — NV anserinte all kommunemas strävan all bygga ul sin gymnasieutbildning motverkas avett statligt finansieringsansvar vid gymnasieskolor med specialanpassadutbildning. NVs medverkan i verksamheten kan också bidra tik all gymnasieskolormed specialanpassad utbildning kommer all utnyttjas av de få elever, varstotala situation är sådan, atl de särskilda resursema behövs. SHRstöder utredningens förslag men framhåller all de ökade utgiftema för stateninte ska få finansieras genom minskat statligt engagemang inom handikappområdet. Statskontorettillstyrker - med hänsyn till de speciella omständigheterna i detta fall -utredningens förslag och anger att den ändrade kostnadsfördelningen mellanstat och kommuner med fördel kan regleras i etl annal och större sammanhang. Södraplaneringsberedningen anger all utredningens motiv för förslaget stämmer välmed beredningens erfarenhet men noterar utredningens anmärkning omatt lösningen inte bör ses som ell ullryck för en ny princip inomhandikappolitiken eller användas som prejudikat i andra sammanhang. Östraplaneringsberedningen anser att det är nödvändigt alt staten återtar finasieringsansvarel,om inte en gmpp ungdomar med komplicerade rörelsehandikapp skall gå förlorad dådel gäller utbildning i gymnasieskolan. Stockholmsstad tillstyrker förslaget och ser positivt på atl frågan nu slutgiltigt kanlösas. Huddingekommun menar atl förslaget är riktigt, men att de särskilda stalsbidragsbeslämmdsemaockså bör gälla avseende utmstning, läromedel och lokaler. Höganäskommun anser all del är tillfredsställande alt frågan om omvårdnadskostnaderlyfts bort och inte påverkar planeringen av elevens fortsatta studier. Katrineholmskommun anser alt utredningens synsätt är riktigt, därför alt det är en riksangdägenhelatt dessa ungdomar erbjuds anpassad utbildning och alt ell statligtkostnadsansvar förmodligen är del enda sättet att säkerställaall möjligheterna lill utbildning blir likadan för alla svårt rörel- Prop.1989/90:92 sehindrade elever. Kungsbackakommun anger alt de ekonomiska aspekterna haft betydelse i all synnerhet försmå kommuner, när dessa tagit ställning till val av skolform och skolort. Ljusnarsbergskommun framhåller att ell plus i förslaget är alt omvård-nadsansvarel inte tasfrån resp. hemkommun och hemlandsting, då eleven är hemma ochskollov. Malmökommun stöder utredningens förslag men framhåller alt det inte skall ses somullryck för en princip som kan åberopas i andra sammanhang. Markskommun framhåller all risken för alt en kommun av ekonomiska skäl verkar föreller emot studier vid gymnasieskola med specialanpassad utbildning är minimal,om alla kommuner följer riktlinjerna om normalisering och integrering i sin verksamhet. Söderköpingskommun anser alt del statliga ansvaret för omvårdnadskostnader bör gälla fr.o. m. /90. Uddevallakommun anser all utredningens förslag är bra, då devgmppen är liten och kanjämföras med de elever som går i de statliga specialskolorna för i huvudsakdöva och hörselskadade elever. Umeåkommun instämmer i utredningens förslag och anför atl rättviseskäl talar förden föreslagna finansieringsformen. Kommunen fömtsätter också att de kommunala fardljänstkoslnadernaskall läckas av det föreslagna statsbidraget. Omsorgsnämndeni landstingskommun ser utredningens förslag som ell försök allsnabbt undanröja de problem som finansieringsfrågan utgör och framhållerall det är viktigt atl förslaget inte motverkar de akmänna principema omnormalisering inom handikappområdet. framhåller atlutbildningshuvudmännen bör vidta alla tänkbara ålgärder för att möjliggörautbildning på hemorten eller i så nära anslutning lill denna som möjligt. Värmlandsläns landstingskommun bedömer all svårt rörelsehindrade ungdomarsframtidsmöjligheter ökar om omvårdnad och boende bekostas av statsbidrag. Västerbottensläns landstingskommun anser att en statlig finansiering garanterar den enskildeelevens räll lill kvalitet i omvårdnaden och all gymnasiestudier möjliggörsoberoende av vilken kommun han/hon kommer ifrån. DHRframhåller att dagens splittrade kostnadsansvar drabbar den enskilde eleven påell sådant säll atl del går ul över hans eller hennes möjligheter all få enlämplig gymnasieutbildning. Den enda garanti för alt en rörelsehindrad elevinte skall utsättas för kommunalekonomiska överväganden när del är dags allvälja gymnasielinje, är all staten återtar del fuka ansvaret föromvårdnadskostnader. framhåller att utredningens förslag undanröjer de problem somde handikappade och kommunema ställs inför. Finansieringen kommer ocksåalt bli densamma som för specialskoloma. RMRser det som mycket viktigt atl de ekonomiska problemen löses på 42 dttillfredsställande sätt och att det under inga förhållanden får vara så att Prop. 1989/90:92 ekonomiska faktorer och diskussioner försvårar för en elev en Bilaga 2 plats vid en gymnasieskola med specialanpassad utbildning. NHRtillstyrker förslaget men uttrycker viss förståelse för de farhågor somframförs i del särskilda yttrandet och som innebär atl den föreslagna finasieringenskuke kunna leda till alt kommunemas strävan all anpassa gymnasieutbildningenminskas och därmed motverkar integrering. /?r/'hävdaratt det inte kan vara självändamål eller en princip att staten skall habetalningsansvar för olika handikappinsalser. Etl sådant ställningstagandeställer enligt RTP upp och ner på den hittillsvarande ordningen och är frånmånga synpunkter hell oacceptabelt. Vidare finns den uppenbara risken med ellstatligt betalningsansvar all kommunema underlåter att vidtaga de nödvändiga anpassningsåtgärdema. RBUframhåller atl farhågor som framförts att kommunema skulle brista i sinskyldighet att ge alla elever även dem med rörelsehinder engymnasieutbildning på hemorten är överdrivna. De personer som är med i ansökningsarbelelfömtsätts ha goda fömtsättningar all bedöma den sökandes behov. RBU anser all principemaom ansvar och finansiering, normalisering och integrering är vikliga, men kaninte acceptera atl staten hårddrar dessa. StiftelsenBräcke Diakonigård finner att den tillämpade kostnadsfördelningen mellanlandsting och kommun är olämplig och stöder utredningens förslag. DHRUNG betonar att det är hemkommunerna som skall ha ansvarel för svårt funktionshindradeungdomars gymnasieutbildning och vill att staten betalar ut pengar lik kommunemaoch att dessa organiserar utbildningen. Utredningengör en jämförelse med föreskriftema i lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m.fl. och förordningen (1986:565) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. 1 dessa författningar stadgas allavgifter för kost och logi får las ut med högst av basbeloppet permånad av den som stadigvarande bor på landstingskommunens bekostnad och harpension eller arbetsinkomst. Mellerstaplaneringsberedningen anser att det är ett viktigt led i elevens träning ochuppväxt till en vuxen samhällsmedborgare med en realistiskt tilltagen kostnadför kost och logi. Också kommun och landstingskommunstöder utredningens förslag om elevavgifter. StiftelsenBräcke Diakonigård anser att jämförelsen med psykiskt utvecklingsstörda inteär bra, eftersom de rörelsehindrade eleverna inte bor stadigvarande påelevhemmet ulan endast . NVär positiv lill all åla sig uppgifter i samband med ell genomförande av förslagen och är bereddalt i den fortsatta verksamheten pröva olika 43 former av huvudmannaskapför omvårdnad och boende anpassade till Prop. 1989/90:92 regionalaförhållanden och fömtsättningar. har emellertid inte Bilaga 2 NVresurser alt ulföra föreslagna uppgifter ulan fömtsätter att medel ställs tillförfogande för de förstärkningar som krävs. DHRinstämmer i utredningens förslag all NV ges i uppdrag all genomföra förslaget. Stockholmsstad är positiv tik att NV kvarstår som huvudman för elevhem och habiliteringvid gymnasium. Statskontoretanser det befogal atl nu ompröva skälen för en särskild myndighet enbart förverksamheten med vårdartjänst och administrationen av statliga bidrag lilldenna. NV tillhör kretsen av småmyndigheter. Statskontoret bedömer detintressant att studera ett alternativ där NV inordnas som myndighetsfunktion i sludiestödsadministralionen. Göteborgskommun anser all kursplanefrågor och betygsstart för de aktuella devgmppernabör utredas, mot bakgmnd av behovet av individuella studieplaner ochsvårigheter alt bedöma kunskaper och prestationer hos de svårt rörelsehindrade elevema. /?/?K uppmärksammar alt möjligheten för de svårt rörelsehindrade elevema att få envälanpassad utbildning på gymnasienivå är beroende av att staten, landstings-och primärkommuner samarbetar och samverkar. Det är därför viktigt allpraktiskt klarlägga fömlsältningama för en sådan samverkan. Delokala fackföreningarna vid NV finner ingen anledning alt byta huvudman förverksamheten så länge del inte är utrett atl dt ändrat huvudmannaskap blir lilldel bättre. Fackföreningama befarar alt olika huvudmän verkar splittrande förverksamheten. Propositionen...................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... ... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 15 febmari 1990 . 1 Inledning.......................................................... ... 6 2 Gällande ordning................................................ 7 3 Överväganden .................................................. 11 3.1 Gymnasieutbildningen för svårtrörelsehindrade... 11 3.2 Anordnande av specialanpassadutbildning i ytteriigare en gymnasiekommun 13 3.3 Rätt lill gymnasial utbildningför vissa svårt rörelsehindrade ungdomar 14 3.4 Huvudmannaskap.......................................... .. 20 3.5 Kostnader föromvårdnadsinsatser.................... .. 21 3.6 Inackorderingsavgifier ................................... .. 23 3.7 .............................. .. 24 3.8 Ikraftträdande ochövergångsfrågor ................ .. 24 3.9 Anslagsfrågor .............................................. .. 25 4 Upprättat lagförslag ......................................... 27 5 Författningskommentar....................................... .. 27 6 Hemställan....................................................... .. 30 7 Beslut............................................................. 30 BilagaI Sammanfattning av betänkandet (SOU 1989:54) Rätt till gymnasieutbildningför svårt rörelsehindrade ungdomar... 31 Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden............. 35 Tryckeri, 1990 45