prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — 9.2 Lag om ändring i lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. Denväsentligaste sakliga nyheten är atl del i lagen nu införs ell nytt syslem medregler om frivillig ackreditering av certifieringsorgan. Den myndighet somsedan lagens ikraftträdande har haft ansvar och liksyn överackredile-ringsverksamheten av laboratorier och som föreslås få motsvarandeuppgifter för ackreditering av certifieringsorganen har den 1 juli 1989erhållit en ny organisation och namnet statens mät- och provslyrdse. Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 5.6.1) innebär ackrediteringenligt det syslem som införs en förklaring alt certifierings-organel ärkompetent och tillförlitligt och uppfyller de krav som ställs i olika avseendenenligt gängse normer. Ackreditering av certifieringsorgan kan avse certifieringav produkter, kvalitetssystem eller personal. Alla certifieringsorgan sommoisvarar de krav ackredileringsorganel, statens mät- och provslyrdse, ställer fören ackreditering skall ha en räll alt efler ansökan bli ackrediterade. Någonbehovsprövning gmndad på en bedömning av marknaden får inte förekomma. Enligtandra stycket skall ackredileringsreglema också omfatta kontrollorgan. Härmedavses vad som på engelska betecknas "inspeclion bodies". Som framgårav den allmänna motiveringen kommer europeiska standarder att tas fram ävenför sådana organs verksamhet. Itredje stycket anges att statens mät- och provslyrdse skall meddela beslut om ackreditering. Som anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.6.1) kommer myndighelsgodkännanden i större utsträckning atl ersättas med privaträltsliga certifieringar vilket gör all garantier därför måste skapas för alt dessa utförs korrekt. Ackreditering utgör härvidlag etl lämp ligt instmment. MPR, som redan har erfarenhet av ackreditering av labo ratorier, bör därför anförtros uppgiften all även ackreditera certifierings organ. Paragrafeninnehåller bestämmelser om gikighelsliden för ackreditering och om återkallelseav ackreditering. Den som begär ackreditering är skyldig all underkasta sig devillkor som ackredileringsorganel föreskriver för verksamheten. Någon sanktionutöver den i paragrafen reglerade möjligheten att återkalla ackredileringenvid brott mol dessa vikkor behövs därför inte. Somockså har framhållits i den allmänna motiveringen förhindrar inte denna lagsbestämmelser om ackreditering all andra frivikiga ackredile-ringssystem drivsutanför lagens ram. Enligtparagrafen skall regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmermeddela föreskrifter om ackreditering av certifieringsorgan. kan gälla såväl de krav som skall ställas på de ackrediteradecertifieringsorganen som förfarandei vid ackredileringen. De allmänna krav påcertifieringsorgan som ställs intemationellt framgår av EN 45 000-serien. i fråga om ackreditering som regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer kommer all utfärda fömtsätts följa de specificeradeintemationella bestämmelserna om ackreditering. Ändringamainnebär endast alt de aktuella bestämmelserna skall tillämpas även i fråga omackreditering av certifieringsorgan (och kontrollorgan enligt 15 § andrastycket). 10 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen dels att anta förslagen till 1. lagom ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. 2. lag om ändring i lagen(1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning, 3. de ändrade riktlinjer för deregionala utvecklingsfondernas målgrupp somjag har förordat (avsnitt 4.5), 4. de ändrade riktlinjer för valav styrelse i de regionala utvecklingsfondema somjag har förordat (avsnitt4.5), 5. de ändrade riktlinjer för deregionala utvecklingsfondernas och Stiftelsen som jag har förordat (avsnitt 4.7), 6. de riktlinjer för nya statligariskkapitalbolag som jag har förordat (avsnitt 4.7), 7. de ändrade riktlinjer och detökade kapitalbehov för Stiftelsen Småföretagsfonden som jag har förordat(avsnitt 4.7), 8. all aktierna i får överlåtas lill Stiftelsen i enlighet med vad jag harförordat (avsnitt 4.7), 9. de ändrade riktlinjer förslödel lill designfrämjande åtgärder som jag har förordat (avsnitt 4.11), 10. atl aflförsverket FFV upphörsom aflTärsdrivande verk och alt verksamheten överförs lill ett aktiebolagsnarast efter dock (avsnitt 6), 11. de riktlinjer för överföringenav tillgångar och skulder från aflTärsverket FFV till somjag förordat(avsnitt 6), 12. en ram på . föraflTärsverket FFV:s upplåning i för verkels investeringar ifasligheter, maskiner och inventarier under första hälften av budgetåret1990/91 (avsnitt 6), 13. en ram på . föraffärsverket FFV:s upplåning i för verkets investeringar iaktier under första hälften av /91 (avsnitt 6), 14. en ram på . föraflTärsverket FFV:s upplåning i för verkelsrörelsekapilalbehov under första halvan av /91 (avsnitt 6), 15. all staten påtar sigbetalningsansvar intill ett belopp av . för affärsverket FFV:s ochFFV AB:s pensionsskuld i enlighet med vad jag anfört (avsnitt 6), 16. vad jag har förordat omstorieken av statens framlida andel av röstvärde och kapitalandel iförvaltningsakliebolaget liksom möjligheten att ge ut lill aktier konvertiblaförlagslån motsvarande högst av aktiekapitalet (avsnitt 6), 10. vad jag har anfört om derörelseregler som f n. gäller för SIB- Prop. 1989/90:88 (avsnitt6), 11. att regeringen återkallar denav fullmäktige i riksgäldskonioret lämnade garantin för SlB-lnvesl AB:sförpliktelser intill ett belopp av högst . (avsnitt 6), 19. att genomföra ombildningen avaflfarsverket FFV till ett aktiebolag (avsnitt 6), 20. att överiåta statens aktier iCelsius , , , , , , AB , , saml lill ett nybildal av staten ägtförvakningsaktiebolag i enlighet med vad jag förordat (avsnitt 6). Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jaghar anfört om 21. riktlinjema för stöd lillindustrielll utvecklingsarbete genom Stiftelsen för industrielltutvecklingsarbete som jag har förordat (avsnitt 5), 22. målsättningen och inriktningenför det av staten ägda förvaltningsakliebolaget, liksom behovet avkapitaltillskott i (avsnitt 6), 23. internationella investeringar(avsnitt 7), 24. näringspolitiken i övrigt. 11 Anslagsfrågor för /91 Prop. Iårets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 14) har regeringen före-slagkall, i avvaktan på särskild proposition, förbudgetård 1990/91 beräkna lillStatens industriverk:Förvaltningskostnader etl förslagsanslag på , tillStatens industriverk utredningsverksamhet ell reservationsanslag på 5000000kr., lillÅtgärder för att främja industridesign ell reservationsanslag på , lillBranschfrämjande åtgärder dl reservationsanslag på , lillSmåföretagsutveckling ett reservationsanslag på , lillBidrag till Stiftelsen attachéverksamhet ettreservationsanslag på , lillBidrag tid ett förslagsanslag på , tillStatens provningsanstaluUppdragsverksamhet ell förslagsanslag på , lillBidrag lid statens provningsanstalt ell reservationsanslag på , lillStatens provningsanstalt: Utrustning etl reservationsanslag på , lillStatens mät-och provstyrelse ell reservationsanslag på , lillBidrag tid ett anslag på , lillIndustriell utveckling m. m. inom informationsteknologiområdet ellreservationsanslag på . Jagvill nu ta upp dessa och vissa andra anslagsfrågor. A Industridepartementet m. m. A 5 Internationellt samarbete på företagsområdet Nyttanslag (förslag) 6 000 000 Ienlighet med vad jag tidigare (avsnitt 4.4) har anfört bör ell nytt reservationsanslagföras upp på statsbudgeten för /91 för all läcka kostnader underbudgetåren 1990/91 och 1991 /92 i samband med överföring av kunskaper på bl. a.småförelagsområdel lill vissa länder i . Jaghemställer all regeringen föreslår all tillIntemationellt samarbete på företagsområdet för /91 an visa ell reservationsanslag på . B Industri m.m. Prop. Verksamheten vid statens industriverk () är central förvaltningsmyndighet förärenden som rör industri och hantverk saml för del regionalpolitiska slödellill näringslivet. kan även la upp frågor som inte direkt hänförsig lill nämnda näringar, men ändå är av betydelse för dessa från industri- ochregionalpolilisk synpunkt. Industriverketutövar statens huvudmannaansvar för den regionala utvecklingsfonden i varjelän och svarar för service till fondema i frågor med anknytning till statensnäringspolitik. Huvuduppgiftemaför industriverket är dels all främja industrins omvandling och tillväxt genomutredningsverksamhet, industripolitiskt stöd och förelagsutvecklande insatser,dels att bidra lill en balanserad regional utveckling genom regionalpolitisktfinansiellt företagsstöd och särskilda insatser i anslutning härtill. Industriverkethandlägger dessutom ärenden om utnyttjande av investeringsfonder ochfömydsefonder. Vidareskall verket svara för meddsförvallning och personaladministration saml lämnadel biträde i övrigl som behövs för verksamheten vid nämnden förhemslöjdsfrågor och sprängämnesinspektionen. Verketfär utföra uppdrag. För uppdrag ål annan än regeringen skall ersättning las ul. finns en avdelning för utredningsverksamhet, en för bransch- ochsmåföretagsutveckling, en för regional utveckling och finansiekt stöd saml enadministrativ byrå. En regionalpolitisk nämnd och en nämnd förfartygsfinansiering är knutna lill verket. Verksamhetenvid industriverket har varit indelad i huvudprogrammenUtredningsverksamhet, Industriell omvandling och tillväxt. Regional utvecklingsaml Småföretagsutveckling. Antaletanställda uppgår lill 190 personer. /91 behandlar jag i delta sammanhang följande anslag förverksamheten vid industriverket: Bl.Statens industriverk: Förvaltningskostnader Åtgärder för atl främja industridesign 1988/89Utgift 62124789 1989/90Anslag 64740000 1990/91 Förslag 65 957000 Anslagetbör fr. o. m. /91 fördelas på tre program, nämli gen Utredningsverksamhet, Bransch- och småföretagsutveckling samt Re gional utveckling och finansiellt stöd. I följande tabell anges för 175 informationen uppskattning av hur förvaltningskostnaderna kan komma Prop. 1989/90: attfördelas mellan de olika programmen för /91. Huvudprogram Förslag 1990/91 (1000-tal kr.) Anslagsberäkningen framgår av Följande sammanställning. 1989/90 Beräknadändring Förvaltningskostnader 54 554000 -1-2616000 Lokalkostnader 10186 000 -1 399 000 föreslår i sin anslagsframställning bl. a. följande. Huvudförslagför /91 är beräknat tik 64410000kr. Utgiftsminskningen följerdet treåriga huvudförslag som fastlades inför /90 och uppgårför /91 tik 1,. Industriverketfick ansvaret för driften och utvecklingen av länsplaneringensprognos- och informationssystem (UMDAC-syslemel). Verket beräknar en ökning avmeddsbehovel för /91 med . Ökningen hänförs till höjdambitionsnivå i prognosarbelel saml utveckling av systemet. Industriverketföreslår en sammanslagning av programmen Industriell omvandling och tillväxtoch Småföretagsutveckling lill ett nytt program Bransch- ochsmåföretagsutveckling. Detta program skall omfatta branschorienterade programmed inriktning på små och medelstora företag och småförelagsprogrammet medinriktning på samverkan med de regionala utvecklingsfondema och andraorganisationer för all främja de mindre förelagens utveckling. Förstatens industriverk bör medel beräknas med utgångspunkt i en real minskning avutgiftema om . För /91 föreslår jag all utgifternaminskas med 1,. BeträflFandemedel lill länsplaneringens prognos- och informationssys tem anvisas dessa över de regionalpolitiska anslagen. Närdel gäller industriverkets förslag om sammanslagning av två pro- Prop.1989/90:88 gram lill ett nytt för Bransch- och småföretagsutveckling anser jagalt en sådan integration mellan bransch- och småföretagsutveckling innebär eneflFektivisering av verksamheten, eftersom inte bara småföretagsprogrammetulan även programmet för industriell omvandling och tillväxt riktar sig lillsmå och medelstora företag. 1den regionalpoliliska proposition (prop. 1989/90:76) som regeringen nyligenlafl fram föreslås alt handläggningen av vissa ärenden om regionalpolitisktstöd överflyttas från SIND till berörda länsstyrelser. De medel som SIND tagiti anspråk för denna handläggning, som jag för /91 beräknar lill1 milj. kr., bör successivt tillföras berörda länsstyrelser. Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget till 65 957000kr.Budgetförslaget beträflFande statens löne- och pensionsverk innebär altkostnaderna för pensionsadministralionen skall täckas av avgifter /91. Jag har vid min medelsberäkning tagit hänsyn lill dessaavgifter. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag har föreslagiti fråga om förändringar i programindelningen av industriverkets verksamhet, 2. till Statens industriverk:Förvaltningskostnader för /91 anvisa ett förslagsanslag på65957000kr. 1988/89Utgift 4112 584 Reservation 1154069 1989/90Anslag 5000000 1990/91 Förslag 5 250000 Frånanslaget betalas kostnader för experter och tillfällig personal, resor samtövriga kostnader som hänger samman med utredningsverksamheten inom statensindustriverks arbetsområde. a. enligt de riktlinjer som regeringen fastställer i en årligulredningsplan. Utredningsplanen, som utformas efter förslag frånindustriverket, bör inte binda samtliga utredningsresurser inom verket, ulangöra del möjligt all vissa utredningsbehov som uppkommer kantillgodoses. Sedanhösten 1987 är verksamheten indelad i utredningsområdena internationellekonomi, struklurstudier, branschstudier, företagssludier och regionalastudier. Industriverketskall till regeringen lämna underlag till en ulredningsplan för budgetåret1990/91 senasiden . 12 1989/90. I saml Nr 88 Rättelse: S. 181 rad 27 och S. 182 rad 7 Stär: anvisaRättat till: för anvisa S. 181 rad37 Stär: anvisa Rättat till: anvisa S. 188 rad6 och 14 Stär: 32 278 500 Rättat till: 32 279000 1989/90: Industriverketföreslår en ökning av anslaget med 1,3 milj.kr. lilP6,3 milj.kr. för budgetåret1990/91. Ökningen hänförs till ökade kostnader för slalistikinköp ochkonsulttjänster. Anslagetbör föras upp med . för /91, dvs. en ökning med250000 kr. Jaghemställer all regeringen föreslår atttill : Utredningsverksamhet för /91 anvisaett reservationsanslag på . Åtgärder för att främja industridesign 1988/89Utgift 6033695 Reservation 2092 857 1989/90Anslag 5000000 1990/91Förslag 5000000 1statsbudgeten för /88 anvisades till Åtgärder för att främjaindustridesign 15 milj.kr. att användas under budgetåren 1987/88 -1989/90.1enlighet med vad jag har anfört (avsnitt 4.11) bör dettareservationsanslag på nytt föras upp på statsbudgeten för /91. bör verksamheten vid Stiftelsen Svensk Industridesign utökasframför akt inom området Kunskap och kompelens. Även insatser för atl främjadesign i enskilda småföretag bör fortsätta. anslås för /91. Medhänvisning lill vad jag tidigare anfört om design (avsnitt 4.11) beräknarjagmedel för att främja industridesign med 5 milj. kr. för /91. bör gälla som en gemensam ram för budgetåren 1991/92 och 1992/93. Jaghemställer all regeringen föreslår atl 1. medgeall under budgetåren 1991/92 och 1992/93, utöver un der /91 ej disponerade medel, sammanlagt . får användas till åtgärder för all främja industride sign, 2. tillÅtgärder för att främja industridesign för budgetåret 1990/91anvisa ell reservationsanslag på . 1988/89Utgift 135003096' Reservation 173163 739' 1989/90Anslag 199 500000' 1990/91Förslag 215 300000 ' Anslagen Branschfrämjande åtgärder ochSmåföretagsutveckling Frånanslaget Småföretagsutveckling bekostas främst verksamhetsbidrag till deregionala utvecklingsfonderna och vissa andra insatser för atl främjautvecklingen av små och medelstora företag. Huvuddelen av anslaget disponerasav statens industriverk. Frånanslaget Branschfrämjande åtgärder bekostas insatser vid statens industriverkför att dels främja utbildning, omställning och export inom den träbearbetandeindustrin, dels bedriva ett allmänt struktumtveck-lingsprogram () förindustri och industrislödjande tjänsteproduktion. Anslaget uppgår förinnevarande budgetår lill 17 milj. kr. FörSmåföretagsutveckling föreslår industriverket all 211 milj. kr. anvisas /91, utöver det belopp som slår till regeringens disposition.Verket förelår en viss förändring vad gäller uppdelningen på anslagsposter.Del skulle medföra bl.a. en ökad betoning på nyföretagande ochunderleverantörsinsatser. Föråtgärder som rör den träbearbetande industrin beräknar industriverketmedelsbehovet för /91 till 18 milj.kr. ASP-pro-grammet föreslåsinordnas i ett nytt program Strategi- och teknikval i mindre företag underanslaget Småföretagsutveckling. Jaghar tidigare (avsnitt 4) redogjort för min syn på hur arbetet med att främja utvecklingenav små och medelstora företag bör drivas vidare. Jag förordar att medel som förnärvarande bekostar branschfrämjande ålgärder i fortsättningen beräknas underanslaget Småföretagsutveckling. Jagberäknar det sammanlagda meddsbehovel för /91 till 215,3milj.kr. Del ankommer på regeringen att fördela anslaget på olika delposter. 430,6milj.kr. bör gälla som en gemensam ram för budgetåren 1991/92 och 1992/93. 1den regionalpoliliska proposition (prop. 1989/90:76) som regeringen lagt fram föreslås att det ansvar för beredning och uppföljning av ären den om regionalpolitiskt stöd, som vissa regionala utvecklingsfonder har, skall upphöra och all detta ansvar i princip skall ligga hos berörda länssty relser. Nämnda verksamhet tar i anspråk 7 milj. kr. av utvecklingsfondernas samlade resurser. Jag förordar att ell lika stort belopp från anslaget Småföretagsutveckling successivt tillförs berörda länsstyrel ser. Jaghemställer all regeringen föreslår all 1. medge all under budgetåren1991/92 och 1992/93, utöver under /91 ej disponerade medel,sammanlagt . får användas för småföretagsutveckling, 2. lill Småföretagsutveckling /91 anvisa ett reservationsanslag på . C. Exportkrediter m. m. Åtgärder för att främja utländska investeringar iSverige Nyttanslag (förslag) 1 500 000 Regeringensekonomiska politik är inriktad på alt öka och utveckla den industriella basen ilandet. Utöver andra föreslagna industripolitiska ålgärder är del av stor viktatt aktivt markerar en positiv attityd till utländska etableringar ilandet. Intemationell erfarenhet visar atl utländska investeringar också haren stimulerande effekt på utvecklingen i värdlandet, bl. a. i form av tekniskfömyelse. För del eftersträvas även en bättre balans mellan svenskaförelags investeringar i ullandel och utländska företags investeringar ochnyetableringar i . Fleraindustriländer driver aktiva kampanjer för all attrahera utländskaetableringar. Del gäller ej minsl de västeuropeiska industriländerna somsatsar betydande resurser för ändamålet och även har kunnat redovisa godaresultat. Blandde länder i vilka invesleringsfrämjande ålgärder satts in, märks i synnerhetJapan. De japanska direklinvesteringarna utomlands uppgick under åren 1980-1988lill . Ökningstakten har från sida under de senasteåren varit högre än motsvarande från . Den tillverkande japanska industrinsinvesteringar blir alltmer koncentrerade till producerande och monterandefabriker för elektronik, fordon och maskiner. Det anses i vara etlpolitiskt önskemål all ytterligare öka internationaliseringen av industrin ochfinna nya industriella samarbetsformer utomlands. Den starka japanska yenenbidrar även till alt göra japanska utlandsinvesteringar alltmer intressanta. Dejapanska ullands-invesleringama anses komma all ligga på en fortsatt högökningstakt även inpå 1990-lalel. Industridepartementethar publicerat investeringsbroschyren "Invest inSweden". Broschyren har främst beskrivit som ett teknisktavancerat industriland, men även givit allmän information om landet. "Invest in " har distribuerats genom ambassader,handdssekreterarkonlor och näringslivsorganisationer. Någraaktiva invesleringsfrämjande ålgärder har ej vidtagits i samband med publiceringen. Broschyren har emllertid fåll ett gott mottagande och vidgat kunskapen om som ell intressant alternativ för industriella etableringar. har i sin treårsplan 1990/91-1992/93 angett ett Prop. 1989/90:88behov av sammanlagt 10 milj.kr. för invesleringsfrämjande ålgärder som eflerett kunskapsuppbyggande inledningsskede åtföljs av aktiva ålgärder i ell å tvåländer. Jag anser all åtgärderna i första hand börkoncentreras lill för all pröva möjlighetema all främja utländskainduslrielableringar. Jagföreslår all statens industriverk får i uppdrag all utarbeta och utföra elltreårigt program för invesleringsfrämjande ålgärder i . En särskildarbetsgmpp inom verket bör identifiera och kartlägga de mest angelägnabranschema särskilt inom del högleknologiska området, framställa lämpligtinformationsmaterial och i samarbete med handdssekreterarkonlor ochnäringslivsorganisationer anordna seminarier och vidtaga andra lämpligaålgärder för all etablera kontakt med potentiella investerare. Verketbör i sill arbete hålla nära kontakt med den somfinns på industridepartementet. Jagberäknar del sammanlagda meddsbehovel /91 lill l,5milj.kr. Som engemensam ram för budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör gälla 3,5 milj. kr. Medelav anslaget bör avsällas för uppföljning och utvärdering av projektet. Jaghemställer att regeringen förelår att 1. medge atl under budgetåren1991/92 och 1992/93, utöver under /91 ej disponerade medelsammanlagt . får användas för atl främja utländska investeringar iSverige, 2. lill åtgärder för att främjautländska investeringar i förbudgetård 1990/91 anvisa ellreservationsanslag på . m. m. Infriande av pensionsgaranti för Nyttanslag (förslag) 1000 Ienlighet med vad jag tidigare (avsnitt 6) har anfört bör etl nytt förslagsanslagföras upp på statsbudgeten för /91 för all belastas medinfriande av del av den garanti som ställs ul lill för bolagels pensionsåtagandeför pensionärer med pensionsräll från aflTärsverket FFV. Jaghemställer all regeringen förelår all tillInfriande av pensionsgaranti för för /91 anvisa ellförslagsanslag på . Värdepappersskatt vid försäljning av vissa aktierägda av staten (förslag) 400000000 I enlighet med vad jagtidigare (avsnitt 6) har anfört bör ell nytt för- Prop. 1989/90:slagsanslag föras upp på statsbudgeten för /91 för att täckakostnader vid försäljning av vissa aktier ägda av staten. Jaghemställer att regeringen föreslår all lillVärdepappersskatt vid JÖrsäljning av vissa aktier ägda av staten för budgetåret1990/91 anvisa ett förslagsanslag av . F. Teknisk utveckling m. m. 1988/89Utgift 26400000 1989/90Anslag 27 995000 1990/91 Förslag 30700000 1enlighet med vad jag anfört (avsnitt 5.6.4) bör medel anvisas för bidrag tikStiftelsen allachéverksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår all lillBidrag till Stiftelsen attachéverksamhet /91 anvisa ell reservationsanslag på . Iproposition 1988/89:150 informerades om projektets ändradeorganisatoriska inriktning som bl. innebar att Nordiska salekitaktie-bolaget(NSAB) tills vidare kvarstår som ägare till Tde-X-systemel. Överanslaget har medel anvisats under innevarande budgetår för eventuella ökadekostnader för Tde-X-projektel. Betalningamalill Tde-X-projeklet är slutförda och jag bedömer att behov av ytterligaremedel lill projektet inte föreligger. Statensprovningsanstak (SP) är enligt sin instmktion (1988:344) landets utvärdering, provning och mätteknik saml därmed förenadrådgivning, forskning och utveckling. SPutför undersökningar, provningar och tekniska utvärderingar av material,konstmktioner och syslem, och därmed förenad verksamhet. SPbedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde. SPlämnar experthjälp och råd lill myndigheter och utredningar samt biträder medexpertis i nalionekt och inlemationdll slandardiseringsarbete m.m. SPär kontrollmyndighet enligt förordningen (1987:423) om handel med Prop.1989/90:88 äddmetallarbeten saml meddelar föreskrifter om avgifter för registreringsom avses i 11 § i lagen. Omräknattill hdårstjänsler var personalstyrkan vid SP 435 . VidSP tillämpas programbudgelering med verksamheten uppdelad i treproduktionsområden.