prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — För att planera,leda, låta genomföra och följa upp de industriella utvecklingsprojekten (IT4)inom programmet har regeringen inrättat delegationen för industriell utvecklinginom informalionsleknologiområdel (IT-ddegalio-nen). Delegationen har utarbetaten strategi för sin verksamhet, där prioriterade områden anges mot bakgrand avfömtsättningar och behov i , sett i ell intemationellt sammanhang. Inomde olika områdena har utvecklingsprojekt initierats genom avtal mellan statenoch industriföretag, varvid den statliga finansieringsandelen uppgår lillhögst hälften. Sammanlagt har projekt nu initierats så atl de anvisade statligamedlen via STU och FMV samt från i huvudsak har fördelals. Merpartenav utvecklingsprojekten planeras vara slutförda vid mitten av . IT-delegationenhar låtit genomföra en oberoende utvärdering av utvecklingsdelens (IT4)igångsättande, organisation och prioriteringar. Ul-värderama har i sin rapportangivit att IT-programmets utvecklingsverksamhet är en riklig satsning medhänsyn lill landels föratsättningar och behov, sett i etl inlemalioneklsammanhang, och all prioriteringarna av projekt inom de olika huvudområdena harvarit lämpliga. IT-delegationenhar i en skrivelse lill regeringen överlämnat synpunkter på deninformalionsleknologiska utvecklingen i . Skrivelsen har remissbehandlats.1 skrivelsen faster delegationen bl.a. uppmärksamheten på ell betydande ochväxande underskott i handelsbalansen inom IT-områdel som ell tecken på allomvärldsberoendet håller på atl öka. Delegationen rekommenderar all Sverigedeltar i EG:s forsknings- och utvecklingsprogram på programnivå, understrykerbehovet av insatser för att främja eflFektiv användning av IT samt pekar på dekrav som ställs på utbildnings- och forskningsresursema och på att försvarsindustrinhar begränsade möjligheter atl delta i del intemationella forsknings- ochutvecklingssamarbetet för all den vägen säkerställa sin tillgång lill avanceratIT-kunnande. Delegationen efterlyser vidare en mekanism för atl möjliggörakoordinering och omvärldsbevakning som gmnd för statliga insatser inom helaIT-området. Remissyttrandenöver IT-ddegalionens skrivelse har inkommit från överbefälhavaren ()gemensamt med försvarels materielverk (FMV), överstyrelsen för ekonomiskberedskap (ÖCB), , statens lantmäteriverk, STU, statskontoret,, , ,och Mikroelektronik Centmm i (MEC). Remissorganen understryker och kompletterar IT-ddegalionens påpekandenoch rekommendationer. I fråga om vårt intemationella beroende på IT-områdel ochhandelsstatistikens vittnesbörd härom delar ÖB/FMV, ÖCB och statskontoret denoro som delegationen uttrycker, och de tillstyrker en närmare utredning ifrågan. Betydelsen av att delta i Europasamar-belet inom forsknings- ochutvecklingsområdet understryks av FMV/ÖB, , STU, oeh MEC. Behovetav en samordningsmekanism för olika former av insatser för alt främja IT-kompelensen bejakas av bl. a. ÖB/FMV, STU, statskontoret och 111 Industriförbundet.En nationell strategi för området, gmndad på en utred- Prop. ning av den industriella kompetensens utveckling, efterfrågas av ÖB/FMV. Vissaav remissorganen, bl. a. , understryker också vikten av högreutbildning och forskning inom IT-området av tillräcklig bredd. Atl även andraålgärder än forsknings- och utvecklingsstöd bör finnas med i bilden, 1. ex, vadgäller offentlig upphandling, riskkapilalförsörjning och teknikspridning,framhålls även, bl. a. av , som också understryker demindre förelagens problem vad gäller teknikförsörjning. Synpunktersom i huvudsak ansluter sig lik vad som framförts av IT-delegationen ochremissinstansema har även anförts av en lik 1T4 knuten referensgmpp för lokala,regionala och branschvisa intressen och för enskilda förelag. Förde resultat som har vuxit fram inom IT-programmet är det givelvis önskvärt attnågon eller några aktörer lar över i riktning mot praktisk tikämpning, t.ex. ikommersiellt utnyttjande. Mekanismerna för detta varierar mellan olika slag avresultat, och i en del fall är statliga insatser motiverade. Som exempel kannämnas atl IT-ddegalionens stöd tik del europeiska IT-samarbelsprogrammel inomEUREKA på biltrafikområdel, Promelheus, genom regeringsuppdrag tillIransportforskningsberedningen följs av ell myndighetssamarbete i fråga omfrämst utveckling av IT-system i vägnätet, medan utveckling på fordonssidanfömtsätts ske inom industrin i kontakt med de berörda myndighetema. IT-programmethar föregåtts av det nationella mikrodeklronikprogram-met (NMP), som avslutasunder /90. NMP har utvärderats . på uppdrag avindustridepartementet, i första hand vad avser programdelen industriekutvecklingsverksamhet. Utvärderingen noterar goda tekniska resultat frånutvecklingsprojekten, särskilt inom områden av betydelse för vissatillämpningsområden där svensk informationsteknikindustri har en starkställning. Spridningen av resukalen lill olika kategorier av förelag, där elektroniskakomponenter kommer att spela en viktig roll för produktutvecklingen, har varitmindre framgångsrik. Deinduslrieka utvecklingsprojekten inom NMP, NMP4, har initierats av programrådetför industriell utveckling inom mikroelektroniken (). har under hösten1989 fömtom den årliga verksamhetsberättelsen överlämnat en skrivelse medNMP4:s erfarenheter och rekommendationer. a. att Sverigesintemationella beroende inom mikrodektronikområdel ökar, och all del ankommerpå samhället att bedöma om detta är en utveckling somskall accepteras eller omdel är befogal med särskilda näringspolitiska åtgärder för att stödjaIT-verksam-heten inom landet. lämnar i sammanhanget konkreta rekommendationer,bl.a. all staten och industrin bör la upp en dialog om inriktning ochutformning av framtida forsknings- och näringspolitik inommikroelektronikområdet. Denna diskussion bör enligt också omfatta små ochmedelstora företag saml industrin utanför IT-området. Jagfinner mot bakgmnd av skrivelsen från IT-delegationen och remiss behandlingen av denna, utvärderingama av IT4 och NMP4 samt skrivel- 112 sen från atl enuppföljning, bevakning och diskussion av läge och Prop. 1989/90:88utvecklingstendenser inom IT-området saml ålgärder från statens sida är välmotiverade även sedan de nämnda organen i huvudsak har genomfört sina uppgifteri fråga om projektverksamhet. Frågan om vår teknologiska kompelens bör därvidses i ell brett perspektiv, omfattande även bl.a. föratsättningar ochdrivkrafter för all exploatera och marknadsföra resultat av FoU-verksamhet.Vid beskrivningar och behandlingen av dessa frågor är allsidighet, analys ochöverskådlighet mera väsentlig än hög delaljeringsgrad i del inhämtadeunderlagsmaterialet. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag omett särskilt utredningsuppdrag. 5.6 Insatser för den tekniska infrastrukturen Tekniskinfraslraklur är etl viktigt begrepp för som industriland. Den del avden tekniska infrastmkturen som hör till näringspolitiken omfattar resurserför teknisk provning och kontroll, resurserför standardisering och immalerialrällsliga ändamål (patent) och resurserför insamling, behandling, värdering och spridning av information om teknik. Denvästeuropeiska utvecklingen i samband med genomförandel av den inre marknadenhar stor betydelse också för vår tekniska infrastmktur. Oavsett utgången av deförhandlingar om ell närmande mellan EFTA och EG som inleds måste vi anpassaoss lill den tekniska infrastmktur som håller på all byggas upp inom EFTA- ochEG-ländema med de möjligheter men även problem som detta innebär för vårt land. Uppbyggandetav harmoniserade syslem inom för provning och kontroll, såvälfrivillig som obligatorisk, är en fömtsättning för förverkligandet av ellfritt varaflöde. Elllångsiktigt och systematiskt arbete för att förbättra kvaliteten på varor ochtjänster är av avgörande betydelse för alt stärka vår ekonomi och för all skapautrymme för bibehållen och ökad välfärd. I del syslem för provning och kontroll("The Global Approach") som har föreslagit finns ettgrandläggande tänkesätt om ell kontrollsystem som främjar kvalitetstänkandet iindustrin. Här har de framtagna slandardema för kvalitetssäkring en betydelsefullroll. Förall bidra till en kontinuerlig och långsiktig kvalitetsutveckling i alla delarav del svenska samhället har regeringen i propositionen om forskningföreslagit ell kollektivforskningsinslitut för kvalitetsutveckling som ensamlande resurs för kvalitetsfrågor. Slandardiseringsverksamhelhar mycket stor betydelse för samhället. När det exempelvisgäller industri och handel har standardiseringen fåll en nya roll och ökade central roll i arbetet medall åstadkomma fri rörlighet för varor och betydelse tjänster över nationella gränser. 8 1989/90. I saml Nr 88 En standard ärprincipiellt sett en frivillig överenskommelse, som tas fram i samverkan mellanolika intressenter. Urspmngligen har standardisering tillkommit för alttillgodose näringslivels behov. Standardiseringens betydelse har under senareår ökat för myndigheter och andra oflFentliga organ. Del beror på allstandarder i ökande omfattning utnyttjas för att harmonisera tekniska regler också i de delar dessa har betydelse för skydd av liv, hälsa och miljö mellanolika länder.' Ett svenskt dellagande idel västeuropeiska integrationsarbetet betyder all föreskrifts- ochkontrollverksamheter som i traditionellt har legal inommyndighelssfären i vikliga avseenden kan komma all bedrivas inomstandardiseringen. Skillnaden bör dock inte överdrivas. Standarder har redantidigare i många fall anknutits till myndighetsföreskrifter och den praktiskaskillnaden är liten om föreskriften och standarden överensstämmer i sak. Delbetydelsefulla med en bundenhet lill del västeuropeiska regelsystemet är intereglemas formella karaktär utan att möjligheten lill nationella särreglerminskar. Del är alltså viktigt attmyndigheter följer och vid behov deltar i slandardiseringsarbete även utanförSverige. Motsvarande gäller också andra intressenter l.ex. konsumenter ochfackliga representanter, som enligt nuvarande ordning har inflytande övertillkomsten av föreskrifter och som kommer i en ny situation när försäkerheten vikliga regler istället utarbetas i standardiseringsorganen.Samtidigt är del viktigt att komma ihåg att huvuddelen avstandardiseringsarbelel gäker områden som har industriell tikämpning med ringabetydelse för säkerheten. För svensk nationellstandardisering och för medverkan i intemationell och regional standardiseringsvarar ett antal svenska slandardiseringsor-gan. Centralorgan för svenskstandardisering är SlS-Slandardiseringskom-missionen i , som bl. a. haralt främja utarbetandet av, fastställa och utge svensk standard samt verka förall denna används inom såväl oflfentlig verksamhet som i näringslivet. SIS ärinte ell statligt organ utan en fristående ideell förening vars stadgar dock ärfastställda av staten. Finansieringen avslandardiseringsorganens verksamhet sker genom kontantinsatser frånnäringslivet, allmänt statsanslag (av näringslivels bidragåret före bidragsårei), uppdragsmedel från statliga myndigheter, forskningsmedel,nordiska fondmedel saml försäljningsintäkter. Slandardiseringsorganen omsatteår 1989 omkring 120milj. Del reellastandardiseringsarbetet sker i över 700 kommittéer och arbetsgmpper i Sverigeoch avser i väsentlig grad medverkan i europeisk och global standardiseringsaml överföring av resultaten till svensk standard. Utan kostnad förslandardiseringsorganen arbetar totalt över 5 000 svenska experter frånnäringsliv, förvaltning, forskning, fackliga organisationer och andraintressenter i dessa gmpper. Kostnadema för dessa experters medverkan beräknaslill omkring 500milj. kr./år. Statens del av denna kostnad är ca 100 milj.kr./år. ' En relativt utförligbeskrivning av det samlade frågekomplexet kring standardisering, provning,kontroll iti.m. i perspektiv av framför allt EFTA/EG-samarbetet finns i prop.1988/89:60. Standardiseringmedför stora kostnadsbesparingar för företag och samhälle. Studier visar attden ekonomiska besparingseflFekten av standardisering uppgår lill flera gångerde nedlagda kostnaderna. Mot bakgrund av vad jag nuanfört tillkallades med-stöd av regeringens bemyndigande ensärskild utredare, förbundsordförande . Åsling, för all utreda vissafrågor i anslutning till standardiseringsverksamheten i (Dir.1988:56). Huvuduppgifterna var all göra en bedömning av statens och andraintressenters roll i standardiserings- och certifieringsverksamheterna samtall föreslå lämpliga former för statens och de andra intressenternas medverkanoch statens stöd till standardiseringsverksamheten. Utredningen,som antog namnet , avlämnade betänkandet (SOU1989:45) Standardiseringens roll i EFTA/EG-samarbetet. Utredarensförslag har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren, där ocksåutredarens förslag i huvudsak framgår, finns i underbilaga 1.1. Landsorganisationeni (LO) har i skrivelse till regeringen tagit uppfinansieringen av deltagande i slandardiseringsarbete inom ergonomiområdet. Utredningom statens roll i standardiseringsverksamheten m.m. Sammanfattningoch bedömning: Staten bör bidra till standardiseringen mot bakgrund av standardiseringensbetydelse för näringslivels eflFeklivilel och internationella konkurrenskraft, standardiseringensroll i del internationella och europeiska har-m on i seri ngsarbdet, statensspecifika ansvar när del gäller medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljö ochegendom och tillkomsten av standard inom dessa och allmänt övergipande ochgrundläggande områden, standardiseringensbetydelse för minskal behov av myndighetsreglering, standardiseringensbetydelse för tillämpningen av forskningsresultat och teknisk utveckling, standardiseringensbesparingseflFekter för förvaltning och produktion. Statenbör lägga fast tydliga kriterier för styrningen av sill bidrag tillstandardiseringen, verka för att standardiseringsverksamheten bedrivseflFektivl saml vidta ålgärder för atl koordinera det statliga deltagandet istandardiseringsverksamheten. Utredarens förslag:Standardiseringsverksamheten har fåll en ökad betydelse bl. a. lill följd avarbelet med EG:s inre marknad. Detta kräver en kraftsamling från intressenternabåde vad gäller pengar och de bästa experterna. Näringslivet skall även iframliden ha huvudansvaret för prioriteringen av standardiseringsverksamheten.Om staten skall öka sitt bidrag lill standardiseringen bör krav ställas påslandardiseringsorganen att arbe- la mol destandardiseringspolitiska mål som staten ställer upp. En samord- Prop.1989/90:! ning av den statliga standardiseringsverksamheten föreslås. Remissinstanserna:1 stort sett samtliga remissinstanser instämmer i utredarens analys avstandardiseringens nya och ökade betydelse. Remissinstanserna instämmer ocksåi kravet på en kraftsamling inför Europa-harmoniseringen. Bakgrundtill min bedömning: Den svenska standardiseringsverksamheten har, sedannuvarande statsbidrag infördes , successivt vuxit iomfattning. Del beror på den snabba ekonomiska tillväxten och den fortgåendespecialiseringen inom industri, handel och förvaltning. Underde närmaste åren bedöms behovet av nya standarder att bli större än undertidigare år. De framlida standarderna bedöms också få större teknisk, ekonomiskoch social betydelse . Orsakerna till detta är främst delaccelererande västeuropeiska integralionsarbelel och därmed sammanhängande kravpå inflytande från nya intressenter i standardiseringen. ISverige har vi en väl fungerande organisation av standardiseringsverksamhetensom också intemationellt har nått goda resultat. Svensk standardisering haremellertid inte haft resurser all helt följa den dynamiska utvecklingen iEuropa. har i motsats till inom den globala standardiseringen fåsekretariat för tekniska kommittéer i den europeiska standardiseringen. Dettaskall ses mol bakgrund av all kraftigt ökat sina satsningar påstandardiseringen och med mycket gott resultat deltar i kapplöpningen omsekretariatsansvar. Det är viktigt för atl aktivt delta i arbetet medall utforma de Europastandarder som vi sedan är skyldiga alt införa och att idetta arbete bidra med bl. a. svenskt säkerhetstänkande. Somframgår av är ett stort antal statliga representanterengagerade i nationellt och inlemationdll slandardiseringsarbete. För att uppnåett eflFektivl statligt agerande anser jag att industridepartementet bör ha ettsamordningsansvar för det statliga deltagandet i standardiseringsverksamheten.Viktiga uppgifter i detta är att inom den statliga sektorn öka förståelsen förstandardiseringens strategiska betydelse och att få till stånderfarenhetsutbyte mellan olika områden. Hur man vill medverka i och påverkastandardiseringen på ett visst område avgörs bäst av de myndigheter som verkarpå området. Del är emellertid viktigt att möjligheten till samverkan ochutnyttjande av varandras erfarenheter tas lill vara. Mittförslag: Det statliga stödet lill standardiseringen skall ökas. Bidraget lillSIS bör ges i form av ettallmänt bidrag som utgör av vad näringslivet, kommuner, landsting,aflTärsverk och statliga myndigheter med uppdragsfinansierad verksamhet beräknassatsa på standardiseringen som bidraget utgår, dock högst30milj.kr./år penningvärde. Näringslivets och de andra intressenternasprioriteringar styr användningen av medlen, ettmålrdaleral bidrag som skall användas lill standardiserings-projekt som rörsäkerhet, arbetsmiljö, konsumentskydd och miljöskydd, vilka bidrar lill altuppnå etl utan gränser. Förslagom ny finansieringsmodell samt ökat bidrag till standardiseringen Statsanslaget beräknas fr.o. m. /67 på ell sådant sätt att del skall utgöra avnäringslivets kontantinsatser till verksamheten. Fr.o.m. /83beräknas dessa på näringslivets bidrag ård före bidragsårei (jfr prop.1982/83:100 bil. 14, s.244, NU 39, rskr. Intressentemas prioriteringarstyr hell användningen av medlen. För innevarande budgetår uppgår bidraget lill20,5 milj. kr. Till detta skall läggasanslag och uppdragsmedel från statliga verk, myndigheter och forskningsråd somsammanlagt har beräknats lill 13,8 milj. kr. Utredarens förslag: Detstatliga slödel ges i form av dels ell allmänt stöd, dels ell målrdaleralsärskilt stöd. Det allmänna stödet utgår av vad näringslivet, kommuner,aflKrsverk och uppdragsfinansierade myndigheter beräknas salsa på svenskstandardisering, dock högst med 30 milj. kr./år penningvärde. Detmålrelaterade stödet utgår med 30 milj. kr./år. Myndigheternas bidrag lillstandardiseringen skall ingå i det målrelaterade stödet. BeträflFande delmålrelaterade stödets inriktning överensstämmer utredarens förslag med mitt. Remissinstanserna: Deflesta myndigheterna är positiva lik modeken. SIS och näringslivelsorganisationer vik behålla 60%-satsen för del allmänna bidraget. Betydelsen avalt myndigheterna lämnar bidrag utöver del målrelaterade bidraget påtalas. Iförslagen om del målrelaterade slödels prioriteringar instämmerremissinstanserna. Vissa andra sakområden föreslås också bli prioriterade t.ex. kvalitet, transporter, sjukvårdsområdet. SIS har i sinanslagsframställning samt i en komplettering av denna i december 1989beträflFande del allmänna bidraget yrkat på bidrag lill standardiseringen /91 med totalt 53,4milj.kr. utgående från utredarens förslag omny finansieringsmodell saml ell särskilt anslag på 0,5 milj. kr. för atl kunnaupprätthålla exportfrämjande bilateralt samarbete med ochFolkrepubliken . Skälen för mitt förslag:Som jag tidigare nämnt har statens bidrag till standardiseringen huvudsakligenstyrts av näringslivets prioriteringar. Näringslivet skall enligt minuppfattning även i fortsättningen ha huvudansvaret för prioriteringen avstörre delen av standardiseringsarbelel efter- som detta gäker områdensom har en ren industriek tillämpning. Standardiseringenhar fåll en ökad betydelse för frågor som mer specifikt rör statensansvarsområde och mitt förslag innebär en väsentlig ökning av det statligabidraget. I likhet med utredaren anser jag dock att en modifiering avbidragsmodellen bör göras så alt bidragsprocenten för det allmänna slödelminskas från 60 lill av näringslivets bidrag lill standardiseringen. Ibasen för beräkningen av stödet bör även bidrag från affarsdrivande verk,kommuner, landsting och uppdragsfinansierade myndigheter inräknas. Jagvill emellertid med hänvisning lill vad jag sagt om den ökade betydelsesom standardiseringen fått för harmonisering av tekniska regler i samtför skyddet av liv, hälsa och miljö, föreslå etl nytt målrdaleral bidrag lillstandardiseringen. Bidraget, som skak fördelas av SIS, skall användas lillstandardiseringsprojekt som rör säkerhet, arbetsmiljö, konsumentskydd ochmiljöskydd, vilka bidrar tik all uppnå ell utan gränser. Del börankomma på regeringen all utfärda närmare bestämmelser för bidragetsanvändning. Tillskillnad från utredningen anser jag ifråga om del målrelaterade stödet allmyndighetemas bidrag lill standardiseringsprojekt inte bör ingå i delta stöd.Myndighetema bör även i fortsättningen själva få besluta om vilkastandardiseringsprojekt som man vill stödja ekonomiskt. En större samordning avmyndighelemas insatser för standardiseringen bör dock eftersträvas. Jagföreslår följande bidrag lill standardiseringen för /91: Allmänt bidrag(50%av44,7milj.kr.) Justeringspost beroende pä skillnad mellan budgeterat och faktiskt näringslivsbidrag bå 1988/89 0,5 milj. kr. Målrelaterat bidrag 9,4 milj. kr. Summa 32,2 milj. kr. Dettainnebär en ökning av anslaget med 11,7 milj.kr. jämfört med innevarandebudgetår. Jaganser all den verksamhet som bedrivs inom ramen för de bilateralaregeringsavtal som ingåtts om ekonomiskt, industriellt och tekniskt-vetenskapliglsamarbete är värdefull. Samarbetsavlalens tikämpning följs regelbundet upp.Jag avser atl närmare bereda slandardiseringsarbelels roll inom avtalen medSovjetunionen och . Minbedömning: Inom SIS bör inrättas ett konsumenlråd och ell arbetsmiljöråd.Rådens resp. ordförande saml övriga ledamöter bör utses av eflerförslag från resp. arbelarskyddsstyrdsen. De båda rådensordförande bör ingå i . Rådens syfte skall vara all stärkakonsumenlemas och arbetstagamas deltagande i standardiseringsverksamheten samlhöja medvetenheten om konsument- och arbetsmiljöfrågomas betydelse i dettekniska standardiseringsarbelel. Verksamheten bör utvärderas efler . 1989/90:! Utredarensförslag; För alt främja nya intressenters deltagande i standardiseringsarbelelvidtas följande: konsumenlråd inrättas inom SIS. Antalet fackligaföreträdare i tekniska kommittéer utökas. Ordlistor las fram i anslutning lillalt förslag om ny standard sänds ul. Visst resebidrag lill fackligarepresentanter vid dellagande i inlemationdll kommittéarbete. Remissinstanserna:Ell breddat dellagande av konsumenter och fackliga företrädare välkomnas.Formema för detta dellagande finns del olika uppfattningar om. Förslag finns omett miljöråd för både yttre och inre miljö. Flera instanser avvisar förslagetom resebidrag för fackliga representanter. Skälenför min bedömning: En breddad medverkan av företrädare för konsumenter ocharbetstagare, men också andra bmkare, t. ex. småföretagare och personal frånföretags inköpsenheter och tillämpning av etl bra-karorienlerat arbetssätt istandardiseringen anser jag ägnat all vitalisera standardiseringsarbelel ochhöja kvaliteten på framtida standarder. Inomdel globala standardiseringsorganet ISO har man en särskildkommitté COPOLCO () för vägledning ikonsumentfrågor. har anmodat sina medlemsländer all befrämjakonsumenlddtagande i standardiseringen och EFTA har också antagit enrekommendation om konsumentinflytande på europeisk standardisering. Jag harerfarit all det europeiska slandardise-ringsorganel på svenskt initiativbereder frågan om inrättandet av ett konsumenlråd. I harkonsumentministrama ullalat att de avser verka för ett ökat konsumentinflylandei standardiseringsarbelel. Behovetav facklig insyn och medverkan i standardiseringen har ökat ioch med det accelererande västeuropeiska integralionsarbelel och den därmedsammanhängande modellen att arbelarskyddsstyrdsen i ökad utsträckning hänvisarlill standarder i sitt föreskriftsarbele.