prop · GD03151 · 1989-12-31 00:00:00 — Lönsamhetsvillkoret i 3:5 FBL föreslås ändrat från "jordbmks fastighet---- skall ha sådan storlek-- att den medger tillfreds ställande lönsamhet hos det företag som skall bedrivas på fastigheten"till "lantbmksfastighetskall-- ha sådan storlek--- att det företag som skall bedrivas påfastigheten är ekonomiskt godtagbart". kan acceptera ändringen menfömtsätter dock att i de egentliga jordbmks- 60 respektiveskogsbmksbygdema man inte helt bortser från en företagseko- Prop.1989/90:151 nomisk lönsamhet. Begreppet "ekonomiskt godtagbart" gerett mycket Bilaga 3 stort utrymme för subjektiva bedömningar. Med den angivna definitionen på lönsamhet är det ovanligt att jordbmksdriftlämnar ekonomiskt överskott som är godtagbart utan förbehåU av olika slag. delar åsikten om det olämpliga i att avskiljabyggnaderaa från deUidsjordbmk. De nuvarande reglema som möjliggör avstyckningbör skärpas så att det blir svårare att genomföra åtgärden såvida intefastighetens jord- och skogsmark behöver disponeras för rationaliseringsändamåloch dylikt i samband med förrättningen. I5 § samma kapitel föreslås att benämningen jordbmksfastighet ersattes medlantbmksfastighet. Detta är ett vidare begrepp som innefattar jord-ochskogsbmksföretag samt trädgårdsföretag. Vidare släpper man på lönsamhetskravet,då man i förslaget ändrar att den bildade fastigheten bla medger entillfredsställande lönsamhet hos det företag som skall bedrivas på fastighetentill att det företag som skall bedrivas på fastigheten är ekonomiskt godtagbart. PåGotland finns behov av alla i rapporten nämnda fastighetstyper. Heltidsjordbmketär den fastighetstyp som varit målsättningen för nämndens verksamhet. Avregionalpolitiska skäl accepteras numera deltidsjordbmket. I denna typ avföretag ger lantbmket endast en del av sysselsättningen och inkomsten.Resterande del erhålles från arbete utanför företaget. Detta bidrager till attmålsättningen en levande landsbygd kan uppnås. Ett visst intresse för boende pålandsbygden utan anknytning till jordbmket föreligger hos personer som villuppnå de fördelar som det innebär att leva närmare naturen. Hos dessa finnsofta ett intresse att bli ägare till ett något större markområde för mindredjurhållning (hästar) och köksväxtodling för det egna behovet. Nämnden finnerutredningens synpunkter att få bilda sådana bostadsfastigheter av värde. Vidfastighetsbildningen måste dock iaktas att utvecklingen och driften av detetablerade jordbmket ej begränsas eller förhindras. Detfinns inget motiv längre för att särbehandla jord- och skogsbmksfastigheter.Att samtliga fastigheter benämns lantbmksfastigheter är ett steg i rättriktning. Ikonsekvens med jordförvärvslagens ändrade lydelse och inriktning bör regionalpolitiska hänsynstaganden även finnas med i FBL. Bestämmels eraa i 3:5 FBL vad avser de ekonomiska kraven bör inte poängteras mer än nödvändigt. Det är tillåtet med deltidsföretag i större utsträckning 61 Lantbmksdelen kan ingå med en mycket liten del i ekonomiska Prop.1989/90: 151 termer. Att själva fastighetsdelen skulle utformas på ettekonomiskt god- Bilaga 3 tagbart sätt är att ställa höga krav.Lönsamhetssituationen inom lantbmket är sådan att mycket få företag oavsettstorlek uppvisar acceptabel lönsamhet. Lönsamhetskravet bör således tonas nedså mycket som möjligt. Detta understryks också av den förändradejordförvärvslagen och det regionalpolitiska intresset. Uppbyggnadenav lantbmksfastigheter sker vanligtvis stegvis. För att detta skall varaacceptabelt enligt FBL har undantagsreglema i 3:9 fått tillgripas. Somtidigare påpekats är det mera tillfyllest att frågan om fastighetsbildning kanske enligt huvudreglema i 3:1 och 3:5 FBL. Förslagen till ny lydelse ochtolkningen av nämnda lagmm enligt rapporten överensstämmer i stort med nämndensuppfattning. Beträffandenybildning av sk deltidsföretag delar lantbmksnämnden rapportens förslag attdet bör gälla en restriktiv inställning till nybildning. Antalet ofullständigafastigheter är redan mycket stort. Skall dylika fastigheter nybildas får detendast ske på sådant sätt att inte utvecklingsbara lantbmksföretag begränsas isin utveckling. skall tillskapas bör arealen begränsas om fastigheten ärbelägen i närheten av en tätort där utkomstmöjlighetema är större medkompletterande sysselsättning utan areellt underlag. Ju längre fastigheten ärbelägen från en tätort desto större kan behovet av areal vara. Fömtsatt attmark inte behövs för att trygga befintliga areellt baserade företags behov kannybildning av deltidsföretag ske med större liberalism vad avser areal. Lagensflexibilitet bör således vara mycket stor i detta avseende. Nämndendelar uppfattningen att lönsamhetskriteriet i FBL 3:5 första stycket tonas neroch att de regionalpolitiska aspekteraa lyfts fram. Vid all ny- och ombildningav deltidsjordbmk bör emellertid krävas starka regionalpolitiska skäl ochsådan fastighetsbildning bör normaU inte komma till stånd om det medför men förde rationella eller utvecklingsbara familjeföretagen. Dessa måste även gesmöjligheter att arreellt utvecklas över tiden i takt med den tekniska ochekonomiska utvecklingen. I likhet med rapporten vill nämnden kraftigtunderstryka att i de flesta bygder finnes redan nu ett stort antal fastighetersom utan behov av fastighetsbildningsåtgärder är väl lämpade som deltids-eller kombinationsföretag. I vissa områden kan därför ifrågasättas behovet avfler sådana fastigheter. I detta sammanhang viU nämnden också instämma i attpraxis vid avskiljande av bostad från mindre jordbmksfastigheter bör skärpas. Underdelmbriken Ekonomiskt krav (s 42 st 3) sägs att i den utpräglade glesbygden skall i försöGningsunderlaget kunna inräknas annan verksam het än lantbmk och att därmed skulle öppnas en möjlighet att fastighets bilda för kombinerade företags behov. Nämnden menar för sin del att denna möjlighet även bör vara öppen utanför dessa glesbygdsområden fömtsatt att verksamheten har en naturlig anknytning till eller behov av 62 Rapporten säger (sid 59) att vissa allmänna intressen Prop.1989/90:151 inte kan frångås vid en regional tillämpning av FBL. Nämnden viUinte Bilaga 3 uttrycka detta så kategoriskt vad avser skogsbmketsrationalisering. Föreslagnaändringar i 3 kap 5 § innebär möjlighet att bilda deltidsjordbmk vilketnuvarande lagstiftning i princip inte medger. Föreslagenlagändring innebär bla att benämningen jordbmksfastighet och skogsbmksfastighetutgår och ersattes med lantbmksfastighet. Denna ändring synes positiv dåmissförstånd kan förekomma, framföraUt i vad avser rena skogsfastigheter som itaxeringssammanhang benämns jordbmksfastighet trots avsaknad av jord. Dettorde vidare vara en positiv ändring att kravet på en tillfredsställandelönsamhet har ersatts med att den verksamhet som skall bedrivas på fastighetenskall vara ekonomiskt godtagbar. Detta torde innebära att en mera flexibelverksamhet kan godtas. Sistnämnda förhållande torde framförallt i dehalländska glesbygdema vara positivt då det i dessa bygder oftast saknasmöjligheter att få den huvudsakliga inkomsten från det traditionella jord-eller skogsbmket. Härav följer att vid tillämpningen av denna paragraf skall deregionalpolitiska fömtsättnigama bättre kunna beaktas. Irapporten föreslås ändring av 3:5 FBL innebärande bla att "... det företagsom skall bedrivas på fastigheten är ekonomiskt godtagbart". Nämnden fårframhålla att det är viktigt att den företagsekonomiska bedömningen görslångsiktigt, dvs inte knyts tiU svängningar i lönsamheten inom lantbmket, somkan bedömas som kortvariga. Konsekvensen kan annars bli att det underlågkonjunktur knappast är möjligt alls att nybilda lantbmksfastigheter enligthuvudregeln, medan det under högkonjunktur skuUe vara möjligt att nybilda ävenorationella företag. "Lantbmksfastighet"är en bra sammanfattande beteckning på de fastigheter man avser i dennaparagraf Regionaloch lokal anpassning (sid 48) Irapporten föreslås att det skall upprättas ett länsprogram för fastighets bildning berörande lantbmksfastigheter. Programmet skall utarbetas av lantmäteriet i samarbete med sektorsmyndighetema. Nämnden vill inte på det här stadiet ta ställning till om det behövs ett formelU länsprogram, men vill framhåUa vikten av dels att de föreslagna nya reglema snabbt slår igenom i lantmäteriets förrättningsverksamhet, dels att lantmäteriets handläggande personal på länsplanet får ta del av sektorsmyndighetemas synpunkter. Inom nämnden pågår fn ett arbete med att upprätta ett länsprogram för tillämpningen av jordförvärvslagen, i första hand rationa liseringsparagrafen (§4.1 punkt 1) och glesbygdsparagrafen (§ 7). AUmäntom deltidsjordbmk (sid 54) Prop. Irapporten har tagits upp frågan om avstyckning av bmkningscentren från Bilaga 3 lantbmksfastigheter. För nämnden har detta varit ensvårbedömd ärendetyp framförallt beroende på att det saknats egentliga normer.Det är därför bra att frågan behandlats i rapporten men måhända hade den kunnatfå en mer framträdande plats. mening finns det över hela länet deltidsfastigheter och kombineradefastigheter, som är angelägna att bibehållas. Det är alltså inte enbart enfråga för glesbygden. Tyvärr är många av dessa fastigheter numera obeboddaeller nytGas i vaGe fall inte för permanent boende. Ofta är fastigheternasamägda (alt dödsbo) av utbor. Skälet till att ägama behåller fastigheten ärofta i huvudsak av rekreationskaraktär (sommamöje, jakt, bärplockning etc). Imånga fall önskar ägama avstycka husen för att slippa ifrånunderhållskostnader, fastighetsskatt m.m. Denbeskrivna situationen är stick i stäv med strävandena att få tiU ståndlandsbygdutveckling och en levande landsbygd. Nämndenanser därför att skälen att vägra avstyckning av bmknings-centra bör vidgas ochskärpas i förhållande till förslaget i rapporten. Ändringar:3:5 FBL varigenom lantbmksfastighet blir den sammanfattande benämningen påfastighet där det bedrivs företag inom jordbmket, skogsbmket ochträdgårdsnäringen är till fördel för att uppnå en enhetlig terminologi. (Önskvärt vore att motsvarande ändring också kom till stånd ifastighetstaxeringslagen). Denföretagsekonomiska bedömning enligt 3:5 FBL av ett företag som skall bedrivaspå en ny eller ombildad lantbmksfastighet måste bli mycket schematisk. Denföreslagna ändringen från "tillfredsställande lönsamhet" till"ekonomiskt godtagbart" som uttryck för en fastighets lämplighet frånföretagssynpunkt blir helt en fråga om vilka gmnder som det företagsekonomiskaresultatet skall bedömas efter. Avstörre vikt blir därför den föreslagna ändringen av 3:5 FBL som medför att deregionalpolitiska förutsättningama skall beaktas. Härigenom kommer en nödvändiganknyutning tiU rådande jord- och skogspolitik att kunna ske. Detta kommerockså att få betydelse vid de något oklara reglema när ett avskiljande avtomt med byggnader får ske från en icke utvecklingsbar lantbmksenhet utan attrestfastigheten sammanförs med någon annan fastighet. Vidbedömningen av vad som är till "övervägande nytta för lantbmket"eller vad som skall anses "medföra olägenhet av någon betydelse" fårdå de regionala och lokala fömtsättningaraa vägas in. Nämndenvill starkt betona vikten av att resultatet av gjorda stmkturinsat ser inom jord- och skogsbmket tryggas och att den inom flera regioner 64 nödvändigastmkturrationaliseringen i framförallt skogsmarken kan fort- Prop.1989/90:151 sätta. Utvecklingen och bibehållandet av ändamålsenligalantbmksföretag 3 är av största betydelse för en positiv miljö pålandsbygden. Enfortsatt rationalisering behöver inte stå i motsatsställning till deintentioner som ligger inom utredningsuppdraget. Den framträdande roll som nuges deltidsjordbmket måste självklart avspeglas i gällande lagstiftning.Nämnden vill dock mycket starkt understryka att det i länets alla delar finnsett stort antal mindre jordbmksfastigheter vilka efter ändringarna avjordförvärvslagen kan förvärvas av en vid krets av köpare under fömtsättningatt det blir bosättning och bmkning på enheten. Mot denna bakgmnd bedömernämnden behovet av ny- och ombildning av fastigheter till deltidsjordbmk inteså framträdande. 1 de fall det ändock blir aktuellt måste stor hänsyn tas tillrestfastighetens ändamålsenlighet. Det kan nämligen inte vara ettsamhällsintresse att utav en jord- och skogsbmksfastighet bilda ett deltidsjordbmkav åkerdelen och en del av skogsmarken samt en skogsfastighet. Detfinns klara tendenser att ägare av både större och mindre kombineradejord- och skogsbmksenheter och som inte själva är bmkare vill sälja åkerdelensom en enhet och sedan behålla skogsmarken som en restfastighet av mycketvarierande storlek. Nämnden finner detta inte vara i överensstämmelse med enändamålsenlig utveckling av fastihgetsbestån-det och får därför intesanktioneras vid utvecklingen av praxis efter lagändringarna. Enligt nämndensmening måste det klart framgå att ändringarna inte innebär att hemmansklyvningblir tillåten. Irapporten understrykes behovet av regionala hänsynstagande vid tillämpningenav lagen. Nämnden finner detta angeläget och ligga i linje med utvecklingen påflera områden. Förslaget att koordinera intentionema i jordförvärvslagen ochfastighetsbildningslagen hälsas med tillfredsställelse och är en nödvändighetnär det gäller regioner och fastigheter där 7 § i jordförvärvslagen ärtillämplig. Efterändringaraa i jordförvärvslagen 1987 återfinns det gmndläggande syftet iportalparagrafen (I §). Syftet är att främja en från allmän synpunkt lämpligutveckling av lantbmksföretagen. Vid tiUämpningen skall eftersträvas, att frånregionalpolitisk synpunkt ändamålsenliga företag bildas. Innanändringar i jordförvärvslagen genomfördes var syftet mer entydigt att främjafamiljelantbmken genom stmkturrationalisering. Deregionalpolitiska fömtsättningaraa bör nu i ökad grad beaktas. I glesbygdenskall även annan verksamhet än jord- och skogsbmk kunna räknas in iförsörjningsunderlaget. I , som har en så stor glesbygd, ärdetta synnerligen angeläget. Utredningensförslag innebär möjligheter att bilda deltidsjordbmk. vill dock framhåUa, att vid konkurrens om åker- och skogsmark skall familjelantbmk i allmänhet gå före deltidsjordbmk. Detta bör gälla även i glesbygd eftersom sysselsättningen oftast gynnas mest om 65 5 1989/90. familjelantbmketfår ökad areal åker och skog. Särskilda skäl kan dock Prop. 1989/90:151 föreligga då ett familjelantbmk får stå tillbaka för ett deltidsjordbmk. Lantbmksnämndenvill också understryka utredningens kostaterande, att i praktiskt tagetsamtliga bygder finns ett antal arealmässigt ofullständigalantbmksfastigheter, som lämpar sig för deltidsjordbmk. Det föreligger därföri aUmänhet inte behov av en ökad nybildning av deltidsjordbmk. Lönsamhetsvillkoreti 3:5 FBL föreslår utredningen ändras till att det företag som skall bedrivaspå fastigheten blir ekonomiskt godtagbart. Densuccessiva uppbyggnaden av jord- och skogsbmksföretag har i storutsträckning skett med tillämpning av 3:9 FBL. Det har varit fallet när det harbedömts att fastighet som ombildas inte får tillräcklig storlek för att medgetillfredsställande lönsamhet men fastighetsindelningen förbättras och åtgärdeninte motverkar en mer ändamålsenligt fastighetsindelning. Lantbmksnämndentillstyrker den föreslagna ändringen varigenom flertalet fastighetsbildningarför jordbmksändamål kommer att bedömas enligt huvudreglema i 3:1 och 3:5 FBLoch ej enligt undantagsbestämmelsema i 3:9 FBL. Avstyckningav bmkningscentmm och skadlig uppdelning Föratt förhindra skadlig uppdelning finns en bestämmelse i FBL om attfastighetsbildning som berör jordbmksfastighet endast får ske om åtgärden ärtiU övervägande nytta för jordbmksnäringen (3:6 FBL). Bestämmelsen ger ocksåmöjlighet att skydda regionalpolitiskt motiverade kombinerade företag sombedrivs med en jordbmksfastighet som bas (deltidsjordbmk). Avstyckning avbostadshus från en jordbruksfastighet kan förhindras enligt 3:6 FBL.Utredningen anser att detta i fortsättningen även bör kunna gälla vidavstyckning av bostaden från deltidsjordbmk. instämmer i dettamen anser att i konsekvens med ändringarna i 3:5 FBL ändring bör göras också i3:6 FBL så att jordbmksfastighet och jordbmksnäringen utbytes motlantbmksfastighet och lantbmksnäringen. I konsekvens härmed borde ocksåmotsvarande förändring göras av termen deltidsjordbmk till deUidslantbmk. Attmöjligheter nu öppnas i FBL att bygga upp kombinationsföretag serlantbmksnämnden som en enbart följdriktig konsekvens av den ändradejordbmkspolitiken. kan bara beklaga att förändringaraa i FBLinte skett tidigare. LMVvill behålla nuvarande skyddsregler i FBL mot skadlig uppdelning av lantbmksfastighet (FBL 3:6). delar den stånd punkten. FBL bör inte utvecklas till att bli ett instmment för att lösa upp besvärliga ägarförhållanden. Ägarsplittringen tillväxer visserligen i en be klämmande snabb takt och utgör ett växande hinder för en regional politisk acceptabel utveckling. Jorddelning är emeUertid inte rätt metod att lösa 66 vill dock lantbmksnämnden också understryka Prop.1989/90:151 attskyddsreglema inte bör tiUämpas så att de motverkar sitt eget syfte. vissaspecieUa faU bör även klyvning kunna tiUämpas för att lösa upp Det gäller främst i samband med attstatligt stöd utgår, då det kan vara ett stort allmänt intresse att tillskapa nödvändigtunderlag för angelägen investering. Enligtrapporten har hittillsvarande tillämpning av FBL vad gäller fastighetsbildningför jord- och skogsbmksändamål fungerat i huvudsak väl. De senaste årensutveckling inom jordbmksnäringen har dock lett till att prövningen avfastighetsbildning i ökande grad har måst gmndas på undantagsbestämmelsema i3:9 och 3:10 FBL. Vid fastighetsbildning i samband med omarrondering och andrastmkturförbättrande åtgärder i skogsbmket torde prövningen i flertalet fall hamåst ske med stöd av bestämmelseraa i 3:9 FBL. Efter ändringaraa ijordförvärvslagen med bl.a. minskade rationaliseringsambitioner och ökad hänsyntill de regionalpolitiska målen antas undantagsreglema få en än merframträdande roll. Mot denna bakgmnd föreslås i rapporten att de särskildabestämmelsema i 3:5 FBL skall ges följande lydelse: "Landbmksfastighetskall för att anses lämpad för sitt ändamål ha sådan storlek, sammansättningoch utformning att det företag som skall bedrivas på fastigheten är ekonomisktgodtagbart. Vid tillämpningen skall utom annat de regionalpolitiskafömtsättningaraa beaktas." Jämförtmed gäUande bestämmelser innebär förslaget en lägre ambitionsnivå vad gällerlönsamhetsvillkoret, en komplettering med regionalpolitiska hänsynstagandenoch införande av begreppet lantbmksfastighet istället för jordbmks- respskogsbmksfastighet. Dessa ändringar avses leda till dels en förbättradöverensstämmelse mellan fastighetsbildningslagen och jordförvärvslagen, delsatt tillåtligheten tiU fastighetsbildning i större utsräckning än kanprövas enligt huvudreglema i 3:5 FBL. Skogsstyrelsenbiträder förslaget att i 3:5 FBL införa begreppet lantbmksfastighet sombenämning för fastighet på vars område företag inom jordbmket, skogsbmket ochträdgårdsnäringen bedriver verksamhet. Bla uppnås härigenom en bättreöverensstämmelse med jordförvärvslagen (JFL) i vilken dessa företag betecknassom lantbmksföretag. Det kan dock påpekas att fullständig överensstämmelse integår att uppnå eftersom begreppet "taxerad som jordbmksfastighet" harmåst användas i 2 § JFL. Analogt med benämningen i 3:5 FBL borde begreppenlantbmksfastighet och lantbmksnäringen användas även i 3:6 FBL. Vidare bordebegreppet deUidslantbmk användas istället för deltidsjordbmk både i LMVsrapport och i andra sammanhang då företag med skogsmark avses ingå. Skogsstyrelsennoterar att det både av rapporten och av det föregående samrådet framgår att nu gäUande regler i FBL, vad gäller jord- och skogsbmksfastigheter, inte har motverkat de regional- och stmkturpoliti- ska strävandena. Eftersom uppbyggnaden av lantbmksföretag - inte minst vad gäller skogsbmksdelen i företagen - i flertalet fall har skett 67 genomen successiv förbättring av fastighetsindelningen har dock bestäm- Prop.1989/90:151 melsema i 3:9 FBL om undantag från kravet i 3:5 FBL måst användas.Det Bilaga 3 torde vara en aUmän uppfattning, i vage fall när det gällerskogsbmksfastigheter, att undantagsbestämmelsen har haft en central betydelsei stmkturarbetet ända sedan FBLs tillkomst. Somtidigare nämnts föreslås i rapporten en ny utformning av lönsamhetsvillkoret i3:5 FBL som innebär en ambitionsnivåsänkning jämfört med de regler som nugäUer. Enligt de föreslagna reglerna skall det företag som skall bedrivas påfastigheten bli "ekonomiskt godtagbart". Enligt rapporten ärinnebörden av detta villkor att såväl hela företaget som enskilda verksamheterskall lämna ett ekonomiskt överskott som är godtagbart med hänsyn till deinsatta resursema. Denna utformning av lönsamhetsvillkoret anses möjliggöra,dels successiv uppbyggnad av företag, dels bildande av kombinationsföretag, somär lämpliga från regionalpolitisk synpunkt, utan att behöva tillämpaundantagsreglema. Skogsstyrelsenkonstaterar att uttrycket "ekonomiskt godtagbart" är ettsvårdefinierat begrepp som ger möjligheter till ganska vid tolkning. För attkunna tillämpa det föreslagna lönsamhetsvillkoret torde det bli nödvändigt attutarbeta anvisningar med vissa tumregler som stöd för tiUämpningen. Det kanifrågasättas om det finns skäl att utforma dessa regler så att det ekonomiskakravet skall tillämpas på enskilda verksamheter i det företag som skallbedrivas på fastigheten. Det borde räcka med att stäUa det ekonomiska kravet påföretaget som helhet, vilket också skulle förenkla tillämpningen. Eftersomundantagsbestämmelsema kvarstår oförändrade i denna del torde det för övrigtbli så att dessa sätter gränsen för fastighetsbildningens tillåtlighet ävenfortsättningsvis, dvs fastighetsbildningen är normalt tiUåtlig när den ledertill en förbättrad fastighetsindelning och en mer ändamålsenlig indelning intemotverkas. Enligtrapporten bör villkoren i FBL så långt möjligt överensstämma med JFLsintentioner. Något hinder mot skadlig uppdelning vid förvärv av del avfastighet finns dock inte i JFL. Om förvärvstillstånd måste ges i dessa fall,därför att den mottagande fastigheten är lämplig ur stmktursyn-punkt, måste denskadliga uppdelningen hindras av reglema i FBL. noterar att isådana fall och när det gäller överlåtelser inom den sk frikretsen som ledertill fastighetsbildningsåtgärd utgör FBL spärren mot en försämradfastighetsindelning. Enligt rapporten bör FBL även i fortsättningen hindra enskadlig uppdelning av fastighetsbeståndet. Om arealen av ett bmkningsområdeblir alltför ringa eller områdenas inbördes läge försämras så att det blirsvårt att bedriva ett rationellt skogsbmk bör fastighetsbildningsåtgärd även ifortsättningen hindras av bestämmelsema i 3:7 FBL. Liberaliseringenav JFL med bla en nedtoning av rationaliseringsaspek ten innebär att förvärvstiUstånd i vissa fall "får" vägras avrationalisering sskäl. Liberaliseringen torde leda till ett ökat antal fall då förvärvstiUstånd lämnas därför att det inte finns tillräckliga skäl för avslag. Förvärvstillstån det innebär inte något ställningstagande till om en sammanläggning av den förvärvade fastigheten med tidigare innehav leder till en fastighetsbildning som uppfyller lämplighetsvillkoren i FBL. För förvärvaren kan det vara en 68 fördel- både för att undvika lagfartskostnader och för att öka möjlighe- Prop.1989/90:151 tema att vid skogsavdrag få använda reglema förrationaliseringsförvärv - Bilaga 3 att genomföra förvärvet i form avfastighetsreglering. Även i detta fall har FBL stor betydelse för att förhindraen försämrad fastighetsindelning. Fastighetsbildningavseende deUidslantbmk kan enligt gäUande lag undantagsvis ske med stöd avbestämmelsema i 3:9. Genom ändringen av det ekonomiska kravet i 3:5 öppnasmöjligheten att nybilda deUidslantbmk. biträder uppfattningen irapporten att inställningen till nybildning bör vara restriktiv. Det finnsredan ett mycket stort antal mindre lantbmksfastigheter som är väl lämpade förbosättning och deltid-slantbrak.