prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Syftet medprojektet har varit att personer utan arbete skall få chansen att söka arbetepå heltid genom att delta i arbetsförmedlingsaktiviteten Erfarenheterna avprojektet är bl. a. en snabbare genomströmning av arbetssökande, attarbetsförmedlare och vägledare mer aktivt kan hjälpa de svårplacerade och attarbetslösheten i har minskat med en fjärdedel jämfört medmotsvarande period . Jag anser att det nu finns skäl att i en större skalainföra jobb-klubbar som ett naturligt inslag i förmedlingsarbetet. För dettaändamål föreslår jag att arbetsmarknadsverket anvisas särskilda medel undernästa budgetån För att vidareutveckla formerna för men också för attpröva nya vägar att bedriva jobb-klubbar bör AMS anvisas 8 milj. kn för försöksverksamhet i två län. Jobb-sökar-aktiviteter bör omfatta inte endast helt arbetslösa utan också deltidsarbetande som söker ytterligare arbete. De deltidsarbetandes önskemål om mer arbete måste tillgodoses snabbare. Den utvidgade verk samheten bör omfatta aktiviteter med speciell inriktning på personer som finns i arbetsmarknadspolitiska åtgärden Det är viktigt att nu finna former för hur den sistnämnda gruppen skall kunna hjälpas till att fortare komma o ut på den reguljära arbetsmarknaden. Det mer konkretainnehållet i jobb- Prop. sökar-aktiviteterna bör det ankomma på AMS att utforma.Utgångspunkten Bilaga 5 skall dockvara att aktiviteterna i första hand snabbt skall leda till en lämplig anställning.Erfarenheterna från och från jobb-sökar-aktivite- terna förungdomar i anslutning till ungdomslag och inskolningsplatser bör kunna varatill stor nytta. AMS bör vidare anvisas 22 milj. kn för att även i övrigalän förstärka och påskynda uppbyggnaden av jobb-klubbar och för att stimuleratill att starta verksamheter av liknande slag. De föreslagna medlen bör anvisas engångsvis och skall sessom en stimulans för att påskynda utvecklingsarbetet med att effektiviseraarbetsförmedlingens service. De nya arbetsformer som tas fram och kostnadernaför dessa skall sedan inlemmas i förmedlingens ordinarie verksamhet och budget.Effekterna av verksamheten skall utvärderas av AMS. Utvärderingen skall redovisastill regeringen . Medlen skall användas för kostnader avförvaltningskaraktär, t.ex. hyra av lokaler, telefon och kopiering m. m. isamband med arbetssökande. Medlen bör anvisas under anslaget förvaltningskostnader. 2.9 ADB-stöd inom arbetsmarknadsverket Det ADB-baserade platsförmedlingssystemet blev fulltutbyggt med terminaler . Systemet omfattar nu 2400 terminalervilket innebär att i princip alla platsförmedlare har tillgång till terminal.Systemet innehåller inte bara information om lediga platser utan avsevärtmycket men Det innehåller t. ex. arbetsgivareregister och sökanderegister, det s.k. Yrkessystemet och kursinformation. Mer och mer information läggs in isystemet och blir därmed inte längre tillgänglig på annat sätt. Åvenadministrativa rutiner läggs in i systemet i arbetsbesparande syfte. AMS har i sin framställning hemställt om medel för attpåbörja en anskaffning av terminaler till vägledarna. Totalt vill AMS anskaffa1500 terminaler som skall anslutas till det befintligaplatsförmedlingssystemet. Den årliga kostnaden för investeringar och drift avdessa terminaler beräknar AMS till 39 milj. kr. För de inledandeanskaffningarna under nästa budgetår begär AMS 15 milj. kn 1 årets budgetproposition anmälde dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet att hon avsåg att initiera en diskussion mellanberörda departement och AMS samt statskontoret om ADB-verksamheten inom arbetsmarknadsverket.Diskussionen har inletts och kommer att utgöra ett underlag i det arbete somnu pågår inför verkets deltagande i verksamheten med treåriga budgetramar fn o.m. Enligt min mening finns ett antal oklarafrågor om ADB- verksamheten inom arbetsmarknadsverket. Detta gör att ett ställningssta- gande till den stora utbyggnad som AMS nu har föreslagit bör avvakta den fördjupade prövning som skall göras avseende arbetsmarknadsverkets verk samhet och anslag i dess helhet. De frågor som kräver en ytterligare belys ning gäller bl. a. kostnader och effekter av det nya vägledningssystemet samt 2q hur platsförmedlingssystemet i tekniskt ochorganisatoriskt avseende kan Prop. 1989/90:150 komma att påverkas av denföreslagna utbyggnaden av teknikstödet till väg- Bilaga 5 ledarna. Regeringen har i olika sammanhang tidigare uttalat att enväl fungerande arbetsförmedling är en av de främsta arbetsmarknadspolitiskaresurserna. En ytterligare effektivisering av arbetsförmedlingen, bl. a. genomökad tillgång till modern informationsteknologi, är därför ett viktigt medel. Mot denna bakgrund menar jag att det är angeläget att AMSi samråd med statskontoret ytterligare preciserar behoven av enutbyggnad av det nuvarande platsförmedlingssystemet till att även omfatta arbetsvägledarevid vissa arbetsförmedlingar För /91 bör 15 milj.kn ställas till regeringensdisposition för en eventuell inledande utbyggnad. Medlen bör anvisas underanslaget B 1. Anskaffningen innebär att investeringsmedel motsvarandehögst 39 milj. kr. för /91 bör ställas till regeringensförfogande under trettonde huvudtitelns anslag B 3. Anskaffning av ADB-utrustning.Chefen för kommer att ta upp denna fråga. Arbetsmarknadsutbildningen som vid sidan om arbetsförmedlingenär det viktigaste arbetsmarknadspolitiska instrumentet spelar en central rollnär det gäller att underlätta anpassningen på arbetsmarknaden och därigenomförbättra företagens produktionsförutsättningar och stärka de arbetslösasposition på arbetsmarknaden. För att uppnå ett så starkt genomslag som möjligt förarbetsmarknadsutbildningens positiva effekter är det väsentligt attutbildningen är anpassad till den aktuella efterfrågan på kompetens och tillbehoven av yrkesutbildning hos olika grupper av sökande. Då det är storasvårigheter att rekrytera yrkes-utbildad arbetskraft inom vissa bristområdenanser jag att ytterligare åtgärder fordras för att öka utbudet av arbetskraftmot dessa områden. Det är särskilt svårt att rekryteradeltagare till utbildningar mot yrken inom verkstadsindustrin. Det finnsexempel på utbildningar där kurser måste läggas ner i brist på elever trotsgaranterat arbete efter genomförd kurs. Avbrottsfrekvensen skiljer sig ocksåfrån utbildningar inom andra yrkesområden. 1 avvaktan på incitamentsutredningen vill jag därförföreslå en begränsad försöksverksamhet med ett särskilt utbildningsbidrag i form av ett stimulans bidrag till deltagare som genomgår vissa arbetsmarknadsutbildningar mot verkstadsindustrin. Bidrag bör lämnas med 400 kn per genomförd kurs vecka, men maximeras till 12500 kn vilket motsvarar ca 30 veckors utbild ning. För de fortsatta övervägandena av incitament bör två olika modeller för utbetalning av premien prövas. I det ena fallet betalas hela beloppet ut när anställningen i utbildningsyrket tillträds. I det andra fallet betalashälften ut direkt när anställningen i utbildningsyrket tillträds och den andra hälften \i efter sexmånaders anställning. Då det förekommer regionala skillnader i Prop.1989/90:150 efterfrågan på olika yrkeskategorier bör det ankomma på AMS attavgöra Bilaga 5 vid vilka kurser inom industriområdet som stimulansbidragskall lämnas. En utvärdering av i vilken utsträckning målet medstimulansbidraget har uppnåtts bör genomföras av AMS. Jag beräknar kostnaden för försöksverksamheten till 30milj. kn vilket innebär en omfattning av ca 2400 deltagare. Medlen bör anvisasunder anslaget B 4. Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. De växande anspråken på kunskaper i arbetet kommer tilluttryck på olika sätt, bl. a. genom den höga andelen lediga platser med krav påutbildning eller erfarenhet. Därtill innebär den demografiska utvecklingen ensjunkande andel nytillträdande med yrkesutbildning och goda baskunskaper ochen ökande andel av arbetskraften i den övre medelåldern tned en föråldradutbildning och dåliga baskunskapen Då människors kunskaper, arbetsvilja ochförmåga att använda och utveckla ny teknik kommer att ge de framtidakonkurrensfördelarna länderna emellan, är det därför en central uppgift för enaktiv svensk arbetsmarknadspolitik att finna formerna för utveckling ochutbildning av de anställda. Utbildning i arbetet är i första hand en uppgift att lösaför arbetsgivarna i samråd med arbetstagarna men det finns brister i detnuvarande systemet ur ett samhälleligt perspektiv. Den nuvarandeinternutbildningen är begränsad och snäv som den gynnar dem som redanhar en god utbildning. I avvaktan på utredningen om kompetensutveckhng iarbetslivet föreslår jag därför att AMS ges vissa medel för att somförsöksverksamhet på några arbetsplatser i industrin stimulerakompetensutvecklingen av de anställda enligt olika modellen En modell som, genom erfarenheter insamlade av bl.a. ,visat sig vara mycket fruktbar när det gäller kompetensutveckling påföretagsnivå är "den lärande organisationen". Denna modell ger ettnaturligt och kontinuerligt intresse för kompetensutveckling och den skiljerinte deltagarna i processen från produktionen på det sätt som sker vidtraditionell personalutbildning. Ett kriterium vid valet av arbetsplatser förförsöksverksamheten bör därför vara att strategin för kompetensutvecklingenbaseras på ett konkret inslag av organisatoriska förändringar som syftar tillatt skapa "en lärande organisation". Ett annat kriterium bör vara attden fördelningspolitiska aspekten tillgodoses. Åven jämställdhetsfrågorna måstebeaktas. En utvärdering av försöksverksamheten inkl. den föreslagnabidragsmodellen bör genomföras. Försöksverksamheten skall ses som ettkomplement till den som pågår i . Den nu föreslagna försöksverksamheten ger även enmöjlighet att pröva den av AMS föreslagna nykonstruktionen av bidrag till utbildning i företag. Jag föreslår därför att bidrag, i enlighet med AMS förslag, vid försöksverk samheten får utgå under /91 med högst hälften av arbetsgiva rens kurskostnader och lönekostnader inkl. lönebikostnader, dock högst 50000 kn per deltagare. Kostnaden vid en omfattning av totalt 600 deltagare .., har jagberäknat till 20 milj. kn Jag har då räknat med en genomsnittlig kost- Prop.1989/90:150 nad på ca 33000 kn per deltagare. Medlen bör anvisas under anslagetB 3. Bilaga 5 Arbetsmarknadsutbildning. Däremot är jag inte beredd attföreslå några generella ändringar av kriterierna för utbildning i företagutöver de som föreslås budgetproposition. AMS har begärt 418 milj. kn i ökade medel förarbetsmarknadsutbildning som kompensation för att kurspriset blir högre än beräknat då de upphandlade kursplatserna inte kanutnyttjas fullt ut. Vidare har AMS begärt att medelsramen för arbetsmarknadsutbildningtotalt skall räknas upp till följd av de kostnadsökningar som löneavtal ochandra fördyringar medfört för utbildningsanordnama. För att kunna få ut den ibudgetpropositionen föreslagna utbildningsvolymen tillstyrker jag AMS förslagom ökad medelstilldelning med anledning av den kostnadsökning för köp av utbildningsom blivit följden av det nya löneavtalet. Jag har beräknat denna kostnad till85 milj. kn Merparten av utbildningen köps av AMU-gruppen. Någon kompensationför effekterna av löneavtalet utgår inte till AMU-gruppen, som är enuppdragsmyndighet. I stället slår löneökningarna igenom på kurspriset, vilketfördyrar upphandlingen för AMS. Jag är inte beredd att tillstyrka AMS förslag i den delsom innebär fördyringar på grund av att de upphandlade utbildningsplatsernainte kan utnyttjas fullt ut. Min uppfattning i detta fall är att det måsteåvila AMS att göra ytterligare ansträngningar för att uppnå ett högrekapacitetsutnyttjande av de upphandlade utbildningsplatserna och därigenom sänkaden genomsnittliga kurskostnaden. 2.10.4 Utbildning för redan anställda Med anledning av vad som föreslagits i budgetpropositionenangående vidgade möjligheter för icke arbetslösa att utbilda sig motbristyrkesområden bedömer AMS det som väsentligt att anställda, med kort ellerföråldrad utbildning, inom bristområden även i fortsättningen skall kunna fåarbetsmarknadsutbildning vid upphandlade kurser inom det egna yrkesområdet.Jag kan inte dela AMS bedömning då jag anser att detta är personalutbildningsom det normalt ankommer på arbetsgivaren att svara fön AMS har i sin framställning bl. a. föreslagit en översynav försäkringsskyddet för deltagare i arbetsmarknadsutbildning och olika former av arbetsprövning och rehabilitering. Enligt AMS förslag bör deltagare i arbetsmarknadsut bildning, inskrivna vid , deltagare i arbetsprövning genom arbetsförmedlingen och den som uppbär sjukpenning och deltar i så dan arbetsprövning som godkänts av och som sker i reha biliterande syfte ges samma försäkringsskydd. Jag vill erinra om att försäk ringsskyddet vid bl. a. arbetsmarknadsutbildning berörs i vissa avseenden i årets budgetproposition. Översynen av försäkringsskyddet bör med anled ning av AMS förslag fortsätta för att klara ut eventuella kvarvarande brister 13 i det nuvarande skyddet. 2.11 Flerflyktingar och invandrare i arbete eller åtgärder Prop. Bilaga 5 Tillströmningen av asylsökande till ärfortfarande stor. 1989 fick ca 25 000 personer uppehållstillstånd avflyktingskäl eller humanitära skäl och antalet anknytningsfall var ca 18000.Invandringsöverskottet från de nordiska länderna uppgick till drygt 9000personen Flyktingar och andra invandrare har varit högtprioriterade grupper inom arbetsmarknadspolitiken. Trots detta vararbetslösheten bland utländska medborgare mer än dubbelt så högsom för svenskan En starkare prioritering genom omfördelning av tillgängligaresurser måste ske i ökad grad. Såväl ordinarie medel som de extra resurser somtilldelats AMS skall användas för att underlätta och påskynda inträdet påarbetsmarknaden för utländska medborgare. Den rådande situationen med efterfrågan på arbetskraftborde i väsentligt högre utsträckning än kunna ge också flyktingar ochandra invandrare en förankring på den svenska arbetsmarknaden. För utomnordiska medborgare behövs ofta speciellaförberedande åtgärder i form av t. ex. kompletterande utbildning eller annanintroduktion i svenskt arbetsliv. Det är ofta fråga om personer med annorlundakulturell bakgrund. De har även mycket skiftande utbildningsnivåer från totalavsaknad av utbildning eller endast några få års skolgång till kvalificeradhögskoleutbildning. Detta kräver ett i högsta grad individanpassatintroduktionsprogram och ett aktivt och förtroendefullt samarbete mellanansvariga myndigheter för att minimera väntetiderna mellan olika åtgärder ochdärmed påskynda inträdet på arbetsmarknaden. Det är angeläget att de myndigheter som ansvarar förbedömning och värdering av utländska examina fortsätter att snabba upp sinhandläggning och sitt utvecklingsarbete. AMS försöksverksamhet medyrkesprövning för invandrare (YPI) visar att det går att väsentligt minskakostnaderna för arbetsmarknadsutbildning för invandrare med en utländskyrkesutbildning. Det är självfallet mycket värdefullt både för den enskildepersonen och för samhället att de yrkeskunskaper en invandrare har med sighemifrån kan visa sig vara användbara och bli accepterade på svenskarbetsmarknad. Arbetslinjen, dvs. att aktiva åtgärder som arbete ellerutbildning skall prioriteras före passiv bidragsgivning, måste få genomslag hosalla myndigheter som är engagerade i flyktingmottagandet. Möjligheten att såsnart som möjligt klara sin egen försörjning är av avgörande betydelse förflyktingars och andra invandrares delaktighet i svenskt samhällsliv. Dettagäller inte minst invandrarkvinnorna. 1989/90:105 om samordnat flyktingmottagande ochnytt ersättningssystem till kommunerna m. m. betonas vikten av helhetssyn ochsamordning mellan kommun, arbetsförmedling och arbetsmarknadens parten Allainsatser måste planeras och samordnas utifrån den enskilde individens behov. En väsentlig del i den introduktionsplan som skallupprättas är självfallet undervisningen i svenska. För att effektivisera undervisningen och under lätta en individanpassning föreslås vissa förändringar i systemet för grund läggande svenskundervisning i prop. 1989/90:102 om reformerad svenskun- 14 dervisning för vuxna invandrare. Den grundläggandesvenskundervisningen Prop. 1989/90:150 som kommunerna ansvarar för kan behövakompletteras med yrkessvenska Bilaga 5 inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen.Detta kan antingen ske i samband med en yrkesutbildning eller separat för attge en person tillräckliga kunskaper i svenskt fackspråk för att få ett arbeteinom sitt yrkesområde. Tillgängliga arbetsmarknadspolitiska resurser måsteanvändas mer flexibelt så att insatserna görs där de behövs bäst och svararmot kraven på helhetssyn vid introduktionen av flyktingar och andra invandrarei svenskt arbetsliv. AMS har i framställningen begärt enutökning av medlen för särskilda insatser för flyktingar och invandrare underanslaget B 5. Sysselsättningsskapande åtgärden AMS bedömer att det behövsmedel för rekryteringsstöd med högst 85 procents statsbidrag i minst sammaomfattning som innevarande budgetån Dessutom anser AMS att vissa medel behöveranvändas för attitydpåverkande åtgärden Jag föreslår därför att AMS för /91tilldelas ytteriigare 50 milj. kn under anslaget B 5. för särskilda insatserför flyktingar och invandrare. Detta innebär att medlen för dessa insatserkommer att ligga på i stort sett samma nivå som innevarande budgetånMedelstilldelningen bör ske genom en omfördelning inom anslaget. Jagåterkommer till detta under avsnitt 3 Anslagsfrågor m. m. Jag vill erinra omatt regeringen har medgivit att AMS under innevarande budgetår,utöver anvisade medel, får disponera 50 milj. kr. av reserverade medel underanslaget B 5. för särskilda insatser för flyktingar och invandrare. AMS bör få disponera medlen inom anslagsposten till deåtgärder som bedöms vara mest effektiva. Ingen begränsning bör görasbeträffande hur stor andel av medlen som får användas för rekryteringsstöd förinvandrare och flyktingan Jag bedömer även att behovet av förstärktaförmedlingsinsatser är lika stort under /91 som innevarande budgetånGenom regeringsbeslut tilldelades AMS 5,8 milj. kn extra föratt kunna anställa handläggare vid förmedlingar i de kommuner som ökade sittflyktingmottagande. Det är nödvändigt att förmedlingarna vinnlägger sig om ensamverkan med den kommunala flyktingmottagningen och om ett arbetssätt somutgår ifrån en helhetssyn på den enskilde flyktingens behov. Jag föreslår att AMS tilldelas 10 milj. kn /91 för att kunna fullfölja de förstärkta förmedlingsinsatsernaför flyktingan Dessa medel bör anvisas under anslaget förvaltningskostnaden Jag avser att senare föreslå regeringen att låta utvärderaarbetsmarknadsverkets insatser för flyktingar och invandrare. Jag har i dessa frågor samrått med statsrådet . 2.12 Deltidsarbetslösheten måste bekämpas uppgick de undersysselsatla enligt AKUtill knappt 190000 personen vilket motsvarade ca 60000 heltidssysselsatta. En tet av denna grupp är deltidsarbetslösa. Av dessa är knappt 50000 personer 15 inskrivna som sökande på arbetsförmedlingen. Det harunder senare år funnits en stor efterfrågan på arbetskraft inom de Prop.1989/90:150 delarbetsmarknader som svarar för en stor del avdeltidsarbetslösheten. Det Bilaga 5 faktum att många arbetgivare efterfrågarytterligare arbetskraft som de inte tar tillvara den redan anställdapersonalens önskemål om utökad arbetstid kan inte längre accepteras. Fördelningspolitiskt innebär deltidsarbetslösheten attframförallt kvinnor får en svagare ställning på arbetsmarknaden och sämremöjligheter till egen försörjning. Samhället går i sin tur miste om dessamänniskors arbetsutbud. Statsfinansiellt genererar deltidsarbetslösheten årligenstora kostnader, bl. a. ca i arbetslöshetsersättning. Större ansträngningar än måste göras för att gede deltidsarbetande som så önskar möjlighet att öka sin arbetstid. De resurser som statsmakterna har ställt till förfogandeinom arbetsmarknadspolitiken måste utnyttjas effektivare för att bl. a. kommatillrätta med denna fråga. Tillsammans med dessa resurser kommer den verksamhet med jobb-sökar-aktivitetersom jag har föreslagit att underlätta för förmedlingen att mer aktivtstödja de deltidsarbetslösa. Genom jobb-sökar-aktiviteterna bör det bli möjligtatt bl. a. motverka inlåsningen av de deltidsarbetslösa i branscher som intekan tillfredsställa deras arbetstidsefterfrågan. Om de deltidsarbetslösa somen effekt av jobb-sökar-aktiviteterna väljer att byta yrke eller arbete, istörre utsträckning än tidigare, måste arbetsgivarna för att behålla dennagrupp erbjuda sina anställda fler heltidsarbeten. Jag vill i detta sammanhang nämna att jag har tagit uppöverläggningar om deltidsproblematiken med parterna inom de statliga ochkommunala områdena samt handeln. Min utgångspunkt vid överläggningarna var attparterna själva skall vidta åtgärder för att minska deltidsarbetslösheten. Jagkan med tillfredsställelse konstatera att parterna var positivt inställda sådan lösning. Av denna anledning förväntar jag mig att parterna undervåren, tillsammans med AMS, branschvis tar fram planer på hur en minskning avdeltidsarbetslösheten skall uppnås. Om inte parternas insatser ger resultatkommer regeringen att föreslå andra åtgärden Inom arbetsmarknadsdepartementetövervägs olika åtgärder i syfte att tvinga fram en minskning avdeltidsarbetslösheten. En sådan åtgärd kan vara förändringar av nu gällandelagstiftning. En annan möjlig åtgärd är att sanktioner av ekonomiskt slagriktas mot arbetsgivare inom branscher med hög deltidsarbetslöshet. Anslagsfrågor m.m. Prop. A. m.m. A 5. Jag kommer strax att föreslå regeringen att enarbetstagare som under ett semesterår har rätt till mer än tjugo semesterdagarmed semesterlön, skall kunna komma överens med sin arbetsgivare att avstå frånsin rätt till ledighet under en eller flera av de överskjutande dagarna. Dennaåtgärd föreslås för att det är angeläget att så fort som möjligt öka tillgångenpå arbetskraft. För att detta förslag skall bli allmänt känt föreslår jag attsärskilda medel avsätts till en informationskampanj. Den skall rikta sig tillalla hushåll och dels belysa de stora ekonomiska effekterna av småförskjutningar i semesteruttagen dels närmare ange vilka regler som skall gällaom man vill skjuta upp eller arbeta på viss del av semestern. Jag beräknarengångsvis 5 milj. kr. härför Jag hemställer att regeringen föreslår att till Information om semesterfrågor för budgetåret1990/91 anvisa ett reservationsanslag på . Arbetsmarknad m. m. För att genomföra försöksverksamhet m. m. med jobb-klubbarhar jag i det föregående (avsnitt 2.8) förordat att 30 milj. kr. skall anvisastill nästa budgetån Vidare har jag förordat (avsnitt 2.9) att 15 milj. knanvisas för viss anskaffning av terminaler till arbetsvägledarna inomarbetsmarknadsverket samt (avsnitt 2.11) att 10 milj. kn skall anvisas för attförstärka arbetsförmedlingens insatser för flyktingan Jag hemställer attregeringen föreslår att till ramanslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för /91 anvisa 55000000 kn utöver vad somföreslagits 1989/90:100 bil. Jag har i det föregående (avsnitt 2.10) redogjort för minaförslag i fråga om arbetsmarknadsutbildningen. Förslagen innebär dels att 20 milj. kn skall an visas för en försöksverksamhet för att stödja kompetensutveckling av redan anställda (avsnitt 2.10.2), dels att i försöksverksamheten bidrag till arbetsgi vare skall få lämnas med högst hälften av arbetsgivarens kurskostnader och lönekostnader inkl. lönebikostnader, dock med högst 50 000 kn per delta gare (avsnitt 2.10.2). Vidare föreslås att 85 milj. kn skall anvisas för att ar betsmarknadsutbildningen skall kunna genomföras på den nivå som har fö- 17 reslagits i årets budgetproposition (avsnitt 2.10.3). 2 1989/90. 1 sami Nr 150. Jaghemställer att regeringen föreslår att Prop. 1. godkänna vad jag har förordat i fråga om bidrag till arbetsgivare Bilaga 5 i försöksverksamheten för att stödja kompetensutveckling, 2. till reservationsanslaget Arbetsmarknadsutbildning för budgetåret1990/91 anvisa utöver vad som föreslagits i prop. 1989/90:100bil.