prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Näringslivetsskattedelegation och SAF framhåller bl.a. följande i sina remissyttranden överkommitténs förslag. Försäkringenär en ren riskförsäkring utan sparmoment. Ett rimligt antagande är att kravkommer att ställas på oförändrade förmåner i avtalsför-handlingan Under alla förhållandenkan arbetsgivarna inte rimligen åläggas ett ansvar för gjordautfästelser. Förmånsvärdetkan - vid oförändrad kostnad för arbetsgivarna - bli sänkt med ca 45 procentsom en följd av förslaget. Det är orimligt att dagens arbetsgivare åläggs attretroaktivt ta över ansvaret för gjorda utfästelser av tidigare arbetsgivare.Försäkringen måste därför omprövas med utgångspunkt från nuvarande kostnads-och premienivå. Socialavgifts- och grundavgifts-hanteringen innebär dessutom enansenlig administrativ påfrestning. Somen del i skattereformen anser jag att tiden nu är inne att ompröva skattefrihetenför ersättningar från AGS m.fl. Eftersom utbetalningarna utgör ersättning förinkomstbortfall bör dessa belopp beskattas. AGS bör i detta sammanhangbehandlas på samma sätt som en pensionsförsäkring. Somjag antytt beträffande AGB innebär förslaget även för AGS m.fl. givetvis attförutsättningarna ändras för dem som berörs. Detta är emellertid en oundvikligföljd av förslaget som bör ses mot bakgrund av reformen i stort. Enfråga som berörts av försäkringsinspektionen är hur övergångsfallen börbehandlas. Frågan har också anknytning till vad näringslivets skattedelegationoch SAF anfört. Inspekdonen framhåller bl.a. följande. Beskattningenav redan nu och utgående sjukförmåner från AGS kan tänkas blifinansierad av den sjuke själv genom en lägre nettosjukpenning.Kompensationsnivån - - av inkomstbortfallet efter skatt -skullealltså sänkas. Detta skulle innebära ett brott mot de utfästelser som gjortstill den som uppbär ersättning från AGS när reformen träder i kraft. En sådanförändring skulle vara särskilt beklaglig eftersom dessa inte har möjlighet attskaffa sig kompletterande skydd på annat sätt. Ettalternativ som troligen kommer att aktualiseras är att förmånerna höjsåtminstone för den nyssnämnda kategorin av försäkrade så att förmånerna efterskatt motsvarar ungefär vad som utgår . Det försäkringsbolag som handharförsäkringen i fråga. Arbetsmarknadsförsäkringar sjukförsäkrings-akdebolag, AMF(s), har dock inte möjlighet att göra detta på annat sätt än genom enpremiehöjning (om inte solvensen skall sättas i fara). Enligt uppgift kräverett 30-procentigt skatteuttag på utgående sjukförmåner, för oförändrade förmåner,att avsatta reserver höjs med eller, i kronor räknat, ungefärtio miljarden Detta belopp skulle med andra ord behöva tillskjutas avarbetsgivarna. Omutredningsförslaget genomförs är det mot den nu angivna bakgrunden rimligt att detinförs övergångsbestämmelser som medger fortsatt skattebefrielse för alla vidreformens införande pågående sjukfall. Försäkringsinspektionensförslag om fortsatt skattefrihet för de ersättningar som föranleds av vidreformens införande pågående sjukfall synes välgrundat. Förslaget har dessutombiträtts av LO och SAF. Även RINK har föreslagit en liknande övergångsregel.Skattefrihet bör alltså gälla för ersättningar från AGS m.fl. omförsäkringsfallet har inträffat före . Utbetalningar från AGSbeläggs inte med socialavgifter. I fortsättningen bör den somverkställer utbetalningarna erlägga socialavgifter och ersättningen bliförmånsgrundande. I det fall ersättning från AGS utges såsom ett komplementtill förtidspension bör endast särskild löneskatt tas ut och ersättningen intevara förmånsgrundande. Förslaget föranleder etttillägg till 32 S 3 a mom. KL av innebörd att utfallande belopp från frigruppsjukförsäkring skall tas upp till beskattning. Även de motsvarandereglerna för egenföretagare (punkt 12 av anvisningarna till 22 S) behöverjusteras. Förslaget föranleder vidare vissa justeringar i de regler som berörkontrolluppgiften Vad gäller de författningsändringar som krävs beträffandekontrolluppgifter avser jag att återkomma . Trygghetsförsäkringvid arbetsskada (TFA) Mittförslag: Den nuvarande skattefriheten för s.k. dagersättning från TFA slopas. Ersättning frånTFA bör beläggas med socialavgifter och bli förmånsgrundande. I det fallinvaliditetsersättning utbetalas bör i regel endast särskild löneskatt utgå ochersättningen bör inte vara förmånsgrundande. RINK:sförslag: överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: RFV,försäkringsinspektionen, och tillstyrker iprincip. 5/lF avstyrker förslaget. Skälenför mitt förslag: TFA kan beskrivas som en av arbetsgivaren tecknadansvarighetsförsäkring. Den kan ge den enskilde ersättning utöver socialförsäkringen,bl.a. under akut sjukdomstid och vid invaliditet. Vid sjukdom sammanlagt åttadagar eUer mer kan ersättning utgå för faktisk inkomstförlust. Försäkringentorde omfatta i stort sett hela arbetsmarknaden. För statligt anställda gällerett motsvarande försäkringsskydd genom ett personskadeavtal. Enligt 19 § KL ärersättning på grund av kollekdv ansvarighetsförsäkring inte skatteplikdg tillden del ersättningen utgår av den tid som denskadade är arbetsoförmögen och beräknas så att ersättningen uppgår förinsjuknandedagen till högst 30 kn och för övriga dagar till högst fördag. Skattefrihetenför den schabloniserade s.k. dagersättningen från TFA infördes som ettprovisorium . Tillsammans med beskattad sjukpenning antogs ersättningenge full kompensadon för den enskilde. Undersenaredd har villkoren förTFA ändrats bl.a. på kollekdvavtalsom- Prop.1989/90:110 rådet. 1985 utgår inte längre dagersättning under akutsjukdomstid med schablonbelopp . Ersättning utgår i ställetför faktisk inkomstförlust, vilket medför principiell skatteplikt enligtvanliga vissa fall kan dock förekomma, att schablonersättning på grundav de äldre villkoren fortfarande utbetalas. Denskattefrihet som fortfarande kan föreligga för s.k. schabloniseraddagersättning från TFA bör av neutralitetsskäl slopas. Mot bakgrund av att dendel av ersättningen som kan vara skattefri uppgår till ringabelopp, torde någon övergångsbestämmelse inte vara erforderlig för dessa fall. Förnärvarande gäller att ersättning från TFA varken beläggs med socialavgiftereller är förmånsgrundande. I samband med reformen bör den som verkställerutbetalningen eriägga socialavgifter och ersättningarna bli förmånsgrundande,om ersättningen avser att täcka inkomstbortfall under akut sjukdomstid.Motsvarande bör gälla sådan invaliditetsersättning som i vissa fall kan utgåsom periodiserad livränta och som beräknas med ledning av den faktiskainkomsten före skadetillfället. Sådan ersättning får anses utgöra kompensadonför mistad inkomst. I det fall ersättningen avser bestående arbetsoförmåga börendast särskild löneskatt tas ut och ersättningen inte vara förmånsgrundande. Förslagetföranleder ändringar i 19 S KL samt i de regler som berör egenföretagare,enligt förslaget punkt 12 av anvisningarna till 22 S. Detär enligt min mening angeläget av likformighetsskäl att samma beskattningsreglergäller för såväl offentligt som privat anställda. Vid reformeringen avtraktamentsbeskaftningen har jag därför föreslagit att nuvarande skillnader ireglerna avseende behandlingen av dessa gruppers traktamenten skall upphöra.Således bygger förslagen till den framtida traktamentsbeskaftningen, i likhetmed nuvarande regler för privatanställda, på att traktamentsersättning ärskattepliktig och att avdrag för ökade levnadskostnader medges med vissaschablonbelopp. Ävenden skattemässiga behandlingen av övriga kostnadsersättningar bör vara lika föroffentligt resp. privat anställda. Dessa ersättningar bör således i princip tasupp som intäkt medan avdrag medges för uppkomna omkostnaden Undantag kan dockbehöva göras för vissa speciella fall. Här avser jag att behandla bl. a. dekostnadsersättningar som nämns i 32 S 3 mom. KL utom såvitt avser resekostnads-och traktamentsersättning, vilka jag tar upp i annat sammanhang (avsnitt5.3.3). Idetta sammanhang vill jag nämna att de förslag som jag nu lägger fram inte torde ändra på förutsättningarna att i inkomstslaget tjänst få ett s. k. schablonavdrag enligt de rekommendationer som RSV meddelat avseende beskattning av ersättningar m. m. i samband med idrottslig verksamhet (RSV Dt 1989:12). Beskattning av vissaförmåner, m. m. Mitt förslag: Dennuvarande skattefriheten slopas för ersättning från isamband med det nordiska tjänstemannautbytet, kostnadsersättning för vård ienskilt familjehem, förvaltningskostnadsbidrag och anslag till andra expenser,å stat uppförd häst- och bådega samt viss hästgottgörelse. RINK:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. RINK föreslår dock attkostnadsersättning för vård i enskilt familjehem skall vara skattefri och attutlandstillägg och därmed likställd förmån samt ersättning från skallbeskattas. Remissinstanserna:Det stora flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller lämnat utan erinranförslaget att statliga och kommunala kostnadsersättningar i princip görsskattepliktiga och att avdrag medges för uppkomna kostnaden Beträffandeutlandstillägg till UD- och SlDA-personal stationerad utomlands anser dockflera remissinstanser - 5V, utlandstönenämnden, kammarrätten i , TCO,/SR och Uppbördschefer -att den nuvarande skattefriheten börbehållas. a. framhålls au en beskattning av utlandstilläggen inte skullefå någon statsfinansiell effekt men leda till kraftigt ökad administration. Detframhålls också att de personalkategorier som berörs till skillnad frånprivatanställda inte dllåts bli beskattade i tjänstgöringslandet. Kammarrätteni föreslår att kostnadsersättning för vård i enskilt familjehem börvara skattepliktig och hävdar att likformighetsskäl talar för detta. Skälenför mitt förslag: I 32 § 3 mom. andra stycket KL anges att skattefrihet råderför vissa kommunala kostnadsersättningar och för kostnadsersättningar sombekostas av i samband med arbete inom ramen för detnordiska tjänstemannautbytet samt internationellafredsforskningsinsdtut (). De kostnadsersättningar från somundantagits från beskattning är av ungefär samma slag som de som undantagitsför personal vid utrikesförvaltningen. Jag kommer strax att närmare behandlamitt ställningstagande beträffande vilka beskattningsregler som bör gälla förkostnadsersättning som utges av och för personal vidutrikesförvaltningen. Bakgrundentill att nämnda kostnadsersättning från vid nordiskttjänstemannautbyte inte utgör skattepliktig inkomst torde främst vara det närasambandet som arbete inom den institutionen har med arbete i statlig tjänst.Mot bakgrund av de överväganden jag tidigare redovisat om att jämställa denskattemässiga behandlingen av statliga och privata kostnadsersättningar bör dennu aktuella särbehandlingen slopas. Ävenkostnadsersättning för vård av person i enskiU familjehem upptas bland deintäkter som undantagits från skatteplikt i 32 S 3 mom. KL. Till ledning förinkomsttaxeringen har RSV utarbetat anvisningar m. m. vari rekommenderas attvissa på särskilt sätt beräknade ersättningar godtas som högstaomkostnadsbelopp (RSV Dt 1985:11). Vidare har Svenska kommun- förbundet efter samråd medRSV utarbetat rekommendationer avseende Prop. ekonomiska ersättningarinom familjevården för barn och vuxna (cirk. RINKhar i sina överväganden redogjort för för- och nackdelar med att göra dessakostnadsersättningar skattepliktiga. Kommittén befarar att en del praktiskasvårigheter kan uppstå. Tvister kan väntas uppkomma mellan skattskyldiga ochskattemyndigheter angående kostnadsavdragens storlek på grund av att dessakostnader ofta kan vara särskilt svåra att beräkna. Å andra sidan synes enligtkommittén även nuvarande regler kunna medföra vissa problem genom att en kommunkan beteckna en ersättning som kostnadsersättning även om den kraftigt skulleöverstiga de verkliga kostnaderna i det enskilda fallet. Kommitténs slutsats ärdock att fördelarna med en bibehållen skattefrihet för dessa ersättningaröverväger nackdelarna. Föregen del finner jag RINK:s betänkligheter mot att göra denna kostnadsersättningskatteplikdg överdrivna. En lämplig ordning kan vara att låta de av RSV i dagrekommenderade högsta omkostnadsbeloppen utgöra en schablon med vilken avdragfår göras om den skattskyldige inte kan visa att hans kostnader varit högre.Överskjutande kostnadsersättning skulle i enlighet med detta bh skatte- ochavgiftsgrundande. Det bör ankomma på RSV att utfärda rekommendationer härom. Ilinje med vad jag nu föreslagit ligger vidare dels att skattefriheten slopasför kommunala kostnadsersättningar, dels att den möjlighet tas bort enligtvilken RSV kan förklara att även motsvarande kostnadsersättning från annanoffentlig institudon ej skall upptas dll beskattning. Vadslutligen angår den i 32 S 3 mom. KL nämnda skattefriheten förför-vattningskostnadsbidrag och anslag tid andra expenser, å stat uppfördhäst-och båtlega samt viss hästgottgörelse torde denna numera i allt väsentligtsakna betydelse, I vilket fall saknas några bärande skäl att behålla skattefrihetenför dessa bidrag. Mittförslag föranleder ändring i 32 S 3 mom. KL samt slopande av punkt 7 avanvisningarna till nämnda paragraf. Fortsattundantag från beskattning i vissa fatt Mitt förslag:Vissa kostnadsersättningar som utges av , ersättning förflyttningskostnad, vissa ersättningar till värnpliktiga samt understöd vidarbetskonflikt skall även i fortsättningen undantas från beskattning. Undantagskall även göras beträffande utlandstillägg och därmed likställd förmån. RINK:s förslag:Överensstämmer med mitt utom såvitt avser kostnadsersättning som utges avSIPRI och utlandstillägg. RINK föreslår att sådan ersättning görsskattepliktig. Likaså föreslås att utlandstilläggen blir skattepliktiga. Remissinstanserna:Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av det stora flertaletremissinstanser. Skälen för mitt förslag:Bestämmelsen i 32 § 3 mom. KL om skattefrihet Prop. 1989/90:110 förutlandstittägg och därmed tikställd förmån för utom riket stationerad personatvid utrikesförvaltningen har varit gällande sedan kommunalskattelagensdllkomst. utvidgades skattefriheten till att också omfatta personal isvensk biståndsverksamhet. 1punkt 7 av anvisningarna till 32 § KL anges vilka förmåner som anses somlikstäUda med utlandstillägg. Dessa är fri bostad med uppvärmning ochbelysning, bostadskostnadsersättning eller däremot svarande förmån, bidrag förresa till för semester, barntillägg, utbildningsbidrag, barnresebi-drag,ersättning för hållande av bil och flyttningsbidrag. Ilagrådsremissen föreslogs i likhet med RINK att nämnda utlandstillägg skullegöras skattepliktiga. Motivet för detta var att söka uppnå så stor likformighetsom möjligt eftersom i huvudsak alla andra former av kostnadsersättningarockså bör bli skattepliktiga oavsett om ersättningarna utgetts i statlig ellerenskild tjänst. Övervägande skäl talar fortfarande för en sådanlösning. Med hänsyn till de särskilda förhållanden som råder för utrikesförvaltningenkräver emellertid frågan ytterligare belysning och överväganden. Jag anserdärför att nuvarande ordning med skattefria kostnadsersättningar såsomutlandstillägg såvitt avser utrikesförvaltningen och personal i svenskbiståndsverksamhet kan bibehållas dlls vidare. Närdet gäller de regler som föreskriver skattefrihet för kostnadsersättningfränSIPRI grundades dessa närmast på den omständigheten att det var svårt attrekrytera sådana kvalificerade utländska forskare som behövdes för att denaktuella verksamheten skulle kunna bedrivas på avsett sätt. Som stöd för attinföra nämnda skattefrihet åberopades den särställning som är närmast att jämställa med ett mellanstatligt organ. Betryggandegarantier mot missbruk av skattefriheten ansågs föreligga genom svenskastatens insyn i SIPRLs ekonomi. Det påpekades också att undantagsregeln irealiteten inte skulle få alltför vittgående konsekvenser eftersom ersättningenvar av den arten att avdrag ändå torde ha kunnat påräknas vid taxeringen förde kostnader som skulle komma att ersättas. De kostnadsersättningar som avsesär enligt punkt 7 av anvisningarna till 32 § KL tillägg för ökadelevnadskostnader, förmån av fri bostad eller bostadskostnadsersättning samtersättning för skolavgifter för barn och ersättning för flyttningskostnaden Föregen del anser jag att de särskilda skäl som låg dll grund för att undantakostnadsersättning som utgetts av från beskattning fortfarande ägergiltighet. Skattefrihet i det fallet bör således råda även i fortsättningen. Vaddärefter angår ftyttningskostnadsersättning undantas statlig sådan ersättningfrån skatteplikt enligt punkt 7 av anvisningarna dll 32 S KL. Utges sådanersättning i enskild tjänst är även den undantagen från skatteplikt undervissa förutsättningar enligt andra stycket i 32 § 4 mom. KL. En striktlikformighet enligt de principer jag tidigare berört beträffande beskattning avkostnadsersättning skulle leda till att även ersättning för flyttningskostnadblev skattepliktig. Starka skäl av bl. a. arbetsmarknadspolitisk art, talaremellertid för fortsatt skattefrihet för flyttningskostnad för samtliga kategorieranställda. Särskilda skäl gör sig också gällande för att låtanuvarande skattefrihet Prop. 1989/90:110 råda även fortsättningsvisbeträffande vissa ersättningar tid värnpliktiga samt sådant understöd som utgesttll arbetstagare vid arbetskonflikt. Jag föreslår därför att nuvarande skattefrihet bibehålls idessa delan Förslaget innebär ändringar i 32 S 3 och 4 mom, KL. 5.3.2.4 Inkomster från bär-, svamp- och kottplockning Mitt förslag: Nuvarande skattefrihet för inkomster frånbär-, svamp-och kottplockning avskaffas. RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks eller lämnas utanerinran av en stor majoritet av remissinstanserna. Det avstyrks dock avkammarrätten i , LRF och . Skälen för mitt förslag: Enligt 19 § KL räknas inte tillskattepliktig inkomst intäkter av försäljning av vilt växande bär och svamparsamt kottar som den skattskyldige själv plockat till den del intäkterna underett beskattningsår inte överstiger 5 000 kn, såvida intäkterna inte kanhänföras till rörelse som den skattskyldige driver eller utgör lön eller liknandeförmån. 120 S KL finns en regel om att kostnader motsvarande skattefriaintäkter av detta slag inte får dras av. Den nu nämnda särregleringen grundar sig på önskemålet omatt stimulera ett ökat tillvaratagande av viktiga naturtillgångar Mot detta ståremellertid de strävanden som jag tidigare berört, nämligen att skapa en såneutral beskattning av arbetsinkomster som möjligt. Av neutralitetsskäl och medhänsyn till jle sänkta skattesatser för arbetsinkomster som jag också föreslårbör särregleringen avseende skattefrihet för inkomster av bär-, svamp- ochkottplockning nu kunna slopas. Förslaget föranleder ändringar i 19 och 20 SS KL. 5.3.2.5 Ersättningar till utländska forskare Mittförslag: Den särskilda skattelättnad för utländska gästforskare, som innebäratt av lönen är skattepliktig, slopas. Nuvarande skattefrihet förkostnadsersättningar till sådana forskare kvarstår oförändrad. RINK:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. emellertid att även kostnadsersättningarna beskattas. - Remissinstanserna: Frågan tas upp av tre remissinstansen Näringslivets skattedelegadonoch styrelsen för teknisk utveckling accepterar att lönen görs fulltskattepliktig men motsätter sig att kostnadsersättningarna görs skatte- Aomwiflz-rflftoi ; SrocÄ;/io/w anser attnuvarande regler bör behållas. 1989/90:110 De skäl som anförs är attrekryteringen av utländska forskare skulle försvåras om nuvarande regler heltavskaffades. Skälen för mitt förslag: Särreglerna om skattelättnaderför utländska forskare som tillfälligt arbetar i tillkom (prop. 1984/85:76, SkU 22, rskn 70, SFS 1984:947). Reglerna är endasttillämpliga vid dllfällig anställning eller tillfälligt uppdrag som avserkvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller påsådan kompetensnivå att betydande svårigheter föreligger för en rekryteringinom landet. Skattelättnad kan medges av - eller omsärskilda skäl finns -längst . Skattelättnaderna består i dels att forskaren endastbehöver ta upp av lönen till beskattning, dels att han inte behöver skattaför viss kostnadsersättning. Således undantas från beskattning ersättning förkostnader som forskaren på grund av vistelsen i har haft för bostad häri landet, för flyttning till eller från , för egna och familjemedlemmarsresor mellan och hemlandet eller i form av avgifter för barns skolgånghär i landet samt slutligen för förmån av fri eller delvis fri bostad. En särskild forskarskattenämnd som är knuten till RSVprövar om förutsättningarna för skattelättnaderna är uppfyllda. Sedan forskarskattenämndens verksamhet påbörjades år 1985och fram till och med har 215 ärenden inkommit till nämnden. Därav har182 ärenden prövats i sak vilket lett till bifall i 82 fall och avslag i 75fall samt förlängning av tidigare bifallsbeslut i 22 ärenden och vägradförlängning i 3 ärenden. Tendensen är att det harmeddelats fler bifalls- än avslagsbeslut. På grundval av sina beräkningar kom RINK fram till att ettbibehållande av nuvarande skattelättnadsregler för utländska forskare skulleinnebära en överkompensation, i vissa fall en kraftig sådan, ommarginalskattesatserna nedsattes på det sätt som utredningen föreslog.Kommitténs beräkningar grundades på ett antagande om kommunalskatt påårslöner upp till 200000 kn och en statlig skatt om för inkomster därövenVidare förutsattes ett oförändrat grundavdrag. Förutsättningarna kommer som tidigare framgått att blinågot förändrade jämfört med vad RINK utgick från. Den genomsnittligakommunalskatten överstiger numera . Vidare föreslår jag att den statligainkomstskatten om tas ut från och med en taxerad inkomst om 180 000 kn RINK:s slutsats, att ett slopande av samtligaskattelättnader för utländska forskare enligt lag endast skulleinnebära smärre förändringar till följd av skattereformen, anser jag emellertidfortfarande vara riktig trots de ändrade förutsättningarna. Jag vill dock integå så långt i mitt förslag som RINK har gjon. Bakgrunden till skattelättnaderna enligt lag är iprincip densamma som för bestämmelserna om skattefrihet förkostnadsersättningar som utges av , dvs. rekryteringssvårigheter avkvalificerade utländska forskare till . Jag har beträffandekostnadsersättningar som utges av föreslagit att dessa ävenfortsättningsvis bör vara skattefria. kvenshärmed bör även skattefriheten beträffande kostnadsersättningar enligt 1984års lag kvarstå. Mitt förslag innebärsammanfattningsvis att lag justeras endast i så måtto attskattelättnaden för av löneinkomsten slopas och att fors-karskattenämndenäven fortsättningsvis beslutar om huruvida förutsättningarna är uppfyllda förskattefrihet för kostnadsersättningarna. Övergångsvis innebär detta att detäven efter kan finnas forskare som åtnjuter skattelättnadbeträffande löneinkomster enligt beslut som forskar-skattenämnden fattat enligtde äldre reglerna. Denna situation är dock relativt snabbt övergående eftersomde medgivna skattelättnaderna är tidsbegränsade. Förslagetinnebär att ändring vidtas i 13 § och att 4 S slopas i den tidigare nämndalagen. Mittförslag: Frågan om hur den skattemässiga behandlingen av sd-pendier skallutformas bör anstå i avvaktan på att stiftelse- och före-ningsskattekommitténsbetänkande i denna del har beretts. Skälenför mitt förslag: RINK har rent allmänt förespråkat att den nuvarandeskattefriheten för stipendier enligt 19 S KL bör slopas. Av skäl som anges iutredningsbetänkandet (del III s 107 ff) föreslår kommittén emellertid att denärmare övervägandena i frågan bör överlåtas på stiftelse- och föreningsskattekommittén.