prop · GD035 · 1989-12-31 00:00:00 — "Större befintligstationär källa" befintlig stationär källa med en tillförd värmeenergi avminst 100 MW; "Större ny stationärkälla" ny stationär källa med en tillförd värmeenergi av minst 50 MW; "Huvudkategoriav källor" kategori av källor som släpper ut eller kan släppa ut luftföroreningar i form av kväveoxider, inklusive de katego rier som redovisas i den tekniska bilagan, och som svarar för av ett lands totala årliga utsläpp av kväveoxider enligt mätningar eller beräkningar gjorda under det första kalenderåret efter dagen för detta protokolls ikraftträdande samt därefter; "Nystationär källa" stationär källa som börjar byggas eller blir föremål för omfattande modifiering efter det att har förflutit för detta protokolls ikraftträdande; "Nyrörlig källa" ett motorfordon eller en annan rörlig källa som tillverkas efter det att har förflutit för detta protokolls ikraftträdande. Parterna skall, så snart sömmöjligt och som ett första steg, vidta effektiva åtgärder för att regleraoch/eller minska sina åriiga utsläpp av kväveoxider eller dessasgränsöverskridande flöden, så att dessa inteöverskrider de årliga utsläppen av kväveoxider eller dessas gränsöverskridandeflöden under eller annat som anges vidundertecknande av, eller anslutning till, protokollet, förutsatt härutöveratt, i fråga om part som anger ett sådant , medeltalet förnationella årliga gränsöverskridande flöden eller utsläpp av kväveoxider underperioden från till inte överskridergränsöverskridande flöden eller nationella utsläpp under . Vidare skall parterna efter det att detta protokoll träder i kraft: (a) tillämpa, för större nyastationära källor och/eller huvudkategorier av källor och väsentligtmodifierade stationära källor inom huvudkategorier av källor, nationellaemissionsgränsvärden baserade på den bästa tillgängliga, ekonomiskt möjligatekniken, med beaktande av den tekniska bilagan; (b) tillämpa, för nya rörligakällor inom alla huvudkategorier av källor, nationellaemissionsgränsvärden baserade på den bästa tillgängliga, eko- 22 nomisktmöjliga tekniken, med beaktande av den tekniska bilagan och Prop. 1989/90:5tillämpliga beslut som fattas inom ramen för kommissionens kommitté för Bilaga 2 inrikes transport; samt (c)införa åtgärder för att begränsa utsläpp av föroreningar från större befintligastationära källor, med beaktande av den tekniska bilagan och anläggningenskaraktär, ålder och utnyttjandegrad samt behovet av att undvika onödigadriftstörningar. (a)Parterna skall, som ett andra steg och senast efter dagen för detta protokolls ikraftträdande, inleda förhandlingar om vidare åtgärder för att minska nationella årliga utsläpp av kväveoxider eller dessas gränsöverskridande flöden, med beaktande av den mest avancerade utveckling inom vetenskap och teknik som finns att tillgå, internationellt accepterade kritiska belastningsgränser och andra resultat av det arbets program som har antagits enligt artikel 6. (b)I detta syfte skall parterna samarbeta för att fastställa: (i) kritiskabelastningsgränser; (ii)de minskningar av respektive länders årliga utsläpp av kväveoxider eller dessasgränsöverskridande flöden som krävs för att uppfylla de på grundval av kritiskabelastningsgränser beslutade målsättningarna; samt (iii)åtgärder och en tidtabell, med början , för attåstadkomma nämnda minskningar. Parternafår vidta strängare åtgärder än de som krävs enligt denna artikd. Parternaskall, så långt det är förenligt med lagar, föreskrifter och praxis i respektive länder, underlätta teknikutbyte för att minska utsläp pen av kväveoxider, särskilt genom att främja: (a) kommersiellt utbyte avtillgänglig teknik; (b)direkta kontakter och samarbeteinom näringslivet, inklusive gemensamma projekt ("joint "); (c) utbyte av information ocherfarenheter; samt (d) åtgärderför tekniskt bistånd. Vid främjandet av deverksamheter som anges i (a)-(d) ovan, skall parterna skapa gynnsammaförutsättningar genom att underlätta kontakter och samarbete mellan sådana organisationeroch personer inom den enskilda och den offentliga sektorn, vilka kan bidra medteknik, konstruktörs- och ingenjörstjänster, utrustning eller finansiering. Parterna skall, senast sexmånader efter dagen för detta protokolls ikraftträdande, börja att övervägaåtgärder för att skapa gynnsammare villkor för utbyte av teknik för att minskautsläpp av kväveoxider. Parternaskall, och senast efter dagen för detta protokolls ikraftträdande, göra oblyat bränsle tillgängligt i tillräckliga mängder, som ett minimum i särskilda fall längs större internationella trafikleder, för att underlätta trafik med fordon utrustade med katalysato rer. Parterna skall regelbundetgranska detta protokoll och därvid beakta bästa tillgängliga vetenskapliga rönoch tekniska utveckling. Den första granskningen skalläga mm senast för detta protokolls ikraftträdande. Parternaskall prioritera forskning och övervakningsprogram som syftar till att utvecklaoch tillämpa en metodik baserad på kritiska belastningsgränser för attfastställa, på en vetenskaplig gmnd, erforderliga minskningar av utsläpp avkväveoxider. Parterna skall särskilt, genom nationella forskningsprogram, i detverkställande organets arbetsprogram och genom andra samarbetsprogram inomramen för konventionen, söka: (a) identifiera och kvantifierakväveoxidutsläppens effekter på människor, växt- och djurliv, vatten, mark ochmaterial, med beaktande av inverkan av kväveoxider på dessa från andra källorän nedfall från atmosfären; (b)faställa den geografiskautbredningen av känsliga områden; (c) utveckla mätmetoder ochmodellberäkningar, inklusive samordnade metoder för beräkning av utsläpp, föratt kvantifiera den långväga transporten av kväveoxider och besläktadeföroreningar; (d) förbättraprestanda- och kostnadskalkyler beträffande teknik för begränsning av kväveoxidutsläpp samt dokumentera utvecklingen av för bättrade och nya tekniker; samt (e) utveckla,inom ramen för en metodik baserad på kritiska belastnings gränser, metoder för att samordna vetenskapliga, tekniska och ekonomis ka data som underlag för beslut om lämpliga strategier för att begränsa utsläppen. Nationellaprogram, riktlinjer och strategier Parternaskall utan onödigt dröjsmål utarbeta nationella program, riktlinjer ochstrategier för uppfyllandet av skyldigheterna enligt detta protokoll, vilkaskall tjäna som medel för att reglera och minska utsläppen av kväveoxider ellerdessas gränsöverskridande flöden. 1.Parterna skall utbyta information genom att meddela det verkställande organetom de nationella program, riktlinjer och strategier som de utarbetar enligtartikel 7 och genom att till det verkställande organet redovisa deframsteg som har gjorts inom ramen för dessa program, riktlinjer ochstrategier samt ändringar i dessa, särskilt vad beträffar: (a) nivåerna för nationella årligautsläpp av kväveoxider och underlaget för beräkningen av dessa; (b) framsteg vid tillämpningen avnationella emissionsgränsvärden en- 24 ligtartikel 2, punkterna 2 (a) och 2 (b), de nationella emissionsgränsvärden Prop.1989/90: 5 som har tillämpats eller kommer att tillämpas samt berörda källoroch/el- Bilaga 2 ler kategorier av källor; (c) framstegnär det gäller att införa åtgärder för att begränsa förorening ar enligt artikel 2, punkt 2 (c), berörda källor samt de åtgärder som har vidtagits eller som kommer att vidtas; (d) framstegnär det gäller att göra oblyat bränsle tillgängligt; (e) åtgärderför att främja teknikutbyte; samt (Oframsteg när det gäller att fastställa kritiska belastningsgränser. Sådaninformation skall, såvitt möjligt, redovisas enligt ett enhetligt förfarande. EMEPskall, med användning av lämpliga modeller och före det verkställandeorganets årsmöten, tillställa det verkställande organet beräkningar avseendekvävebudgetar samt gränsöverskridande flöden och nedfall av kväveoxider inom EMEP:sgeografiska räckvidd. Beträffande områden utanför EMEP:s geografiska räckviddskall modeller användas som är anpassade för de förhållanden som gällerkonventionens parter i respektive områden. Dentekniska bilagan till detta protokoll har karaktären av rekommendation. Denskall utgöra en integrerad del av protokollet. Varjepart får föreslå ändringar i detta protokoll. Förslag till ändringar skall skriftligentillställas kommissionens exekutivsekreterare, som skall vidarebefordra dem tillalla parter. Det verkställande organet skall diskutera ändringsförslagen vidsitt nästa årsmöte, förutsatt att förslagen har skickats ut avexekutivsekreteraren till parterna minst i förväg. Ändringar i protokollet, medundantag för ändringar i den tekniska bilagan, skall antas enhälligt av départer som är närvarande vid ett möte med det verkställande organet och skallträda i kraft, såvitt gäller de parter som har godtagit dem, efterden dag då två tredjedelar av parterna har deponerat sina instrument avseendegodtagande. I fråga om part som har godtagit ändringar efter det att tvåtredjedelar av parterna har deponerat sina instrument avseende godtagande,skall ändringarna träda i kraft efter den dag då parten deponeradesitt instrument avseende godtagande av dessa. Ändringar i den tekniskabilagan skall antas enhälligt av de parter som är närvarande vid ett möte meddet verkställande organet och skall träda i kraft efter den dagdå de har meddelats enligt punkt 5 nedan. Ändringar enligt punkterna 3och 4 ovan skall, efter det att de har antagits, meddelas avexekutivsekreteraren till alla parter. Artikd 12 Prop. Omtvist uppkommer mellan två eller flera parter om tolkningen eller tillämpningenav detta protokoll, skall de söka nå en lösning genom förhandlingar ellerannan metod för att bilägga tvister som kan godtas av parterna i tvisten. Dettaprotokoll skall vara öppet för undertecknande i till och med , och sedan vid högkvarter i till , av kommissionens medlemsstater och stater med konsultativ status i kom missionen enligt punkt 8 i Ekonomiska och sociala rådets (ECOSOC:s) resolution 36 (IV) av , samt av regionalaorganisationer för ekonomiskt samarbete som har inrättats av kommissionens suveräna medlemsstater och som är behöriga att förhandla om, ingå och tillämpa internationella avtal i frågor som avses i protokollet, förutsatt att berörda stater och organisationer är parter till konventionen. 1frågor inom deras behörighet skall sådana regionala organisationer för ekonomiskt samarbete självständigt utöva de rättigheter och uppfylla de skyldigheter som detta protokoll tillskriver deras medlemsstater. 1 sådana fall skall dessa organisationers medlemsstater inte ha rätt att utöva sådana rättigheter var och en för sig. Ratificering,godtagande, godkännande och anslutning Detta protokoll skallratificeras, godtas eller godkännas av signatärer-na. Detta protokoll skall varaöppet för anslutning av de stater ochorganisationer som avses i artikel 13, punkt 1. En stat eller organisation somansluter sig till detta protokoll efter skall ha tillämpatartiklarna 2 och 4 . Instrument avseende ratificering,godtagande, godkännande eller anslutning skall deponeras hos Förentanationernas generalsekreterare, som fullgör de åligganden som tillkommer en depositarie. Dettaprotokoll skall träda i kraft den nittionde dagen efter dagen då det sextonde instrumentet avseende ratificering, godtagande, godkännan de eller anslutning har deponerats. 1 fråga om stat ellerorganisation som avses i artikel 13, punkt 1, som ratificerar, godtar eller godkänner detta protokoll eller ansluter sig till det efter deponering av det sextonde instrumentet avseende ratificering, god tagande, godkännande eller anslutning, skall protokollet träda i kraft den 26 nittiondedagen efter den dag då denna part deponerade sitt instrument Prop.1989/90:5 avseende ratificering, godtagande, godkännande eller anslutning. Närsom helst efter utgången av räknat för detta protokollsikraftträdande med avseende på part, kan denne säga upp protokollet genomskriftligt tillkännagivande till depositarien. En sådan uppsägning skall trädai kraft den nittionde dagen efter det att depositarien har mottagit den, ellervid en sådan senare tidpunkt som anges i tillkännagivandet om uppsägning. Originalettill detta protokoll, vars engelska, franska och ryska texter är lika giltiga,skall deponeras hos Förenta nationernas-generalsekreterare. Tillbekräftelse härpå har undertecknade, därtill vederböriigen bemyndigade,undertecknat detta protokoll. Uppgifternaom emissioner och kostnader för reningsteknik är basera de på officiell dokumentation från det verkställande organet och dess underordnade organ, främst dokumenten EB.AIR/WG.3/R.8, R.9 och R.16, ENV/WP.1/R.86 samt Corr.l, som finns återgivet i kapitel7 av Effects and Control of . *) Om inte annat anges anses den redovisade tekniken beprövad på grundval av erfarenheter som har erhållits under driftförhållanden. Uppgifternai denna bilaga är ofullständiga. Eftersom erfarenheterna av nya motorer och anläggningar med tillämpning av teknik för låga utsläpp, liksom av modifieringar av befintliga anläggningar, kontinueriigt utvidgas, kommer en fortlöpande vidareutveckling och revidering av bila gan att bli nödvändig. Bilagan kan inte ge en uttömmande redovisning av de tekniska valmöjligheterna; syftet är att ge parterna ledning vid valet av ekonomiskt möjlig teknik för att fullgöra sina åtaganden enligt detta proto koll. I. Reningsteknikför utsläpp av NO från stationära källor Förbränning av fossila bränslenär den största stationära källan till de utsläpp av NO, som orsakas av mänskligverksamhet. Därutöver kan en del processer utan förbränning svara för utsläppav betydelse. Större stationära källor tillutsläpp av NO, kan innefatta: 4 (skriftmed försäljningsnr. ** Det ärför närvarande svårt att ge tillförlitliga uppgifter i absoluta termer beträf fande kostnaderna för en viss reningsteknik. När det gäller kostnadsuppgifternai denna bilaga bör därför tonvikten läggas pä forhållandet mellan kostnaderna för olika tekniker snarare än på kostnader i absoluta termer. (a) förbränningsanläggningar; Prop. (b)processugnar inom industrin (t.ex. cementproduktion); Bilaga 2 (c) stationära gasturbiner ochförbränningsmotorer; samt (d) produktionsprocesserutan förbränning (t. ex. produktion av salpe tersyra). Tekniken för att minska utsläppav NO, bygger på vissa modifieringar av förbränningen/processen samt, speciellti fråga om större kraftverk, på rökgasrening. När det gäller modifieringar avbefintliga anläggningar kan tillämpningen av tekniker för låga NO,-utsläppbegränsas av negativa bieffekter i samband med anläggningens drift eller andraanläggningsspecifika faktorer. Beträffande modifieringar ges därför endast approximativauppskattningar av nivåer för utsläpp av NO, som normalt går att uppnå. I frågaom nya anläggningar kan sådana negativa effekter reduceras till ett minimum ellerhelt elimineras genom ändamålsenliga konstruktioner. Enligt nu tillgängliga uppgifterkan kostnader för modifieringar av förbränningsprocessen anses som låga när detgäller nya anläggningar. Emellertid uppgår kostnaderna för modifieringar av t.ex. större befintliga kraftverk till per kW, (år1985). I allmänhet är investeringskostnaderna för rökgasreningssystem avsevärthögre. Vad gäller stationära källoruttrycks emissionsfaktorerna i milligram NO2 per normal (C, 1013 mb)kubikmeter (mg/m) torrgas. 9.Med förbränningsanläggningar avses anläggningar för förbränning av fossilabränslen utan blandning av förbränningsgaserna med andra utsläpp eller ämnen,dvs. ugnar, pannor, apparater för indirekt uppvärmning och andra anläggningarmed en värmetillförsel större än 10 MW. Följande förbränningstekniker finns atttillgå, antingen ensamma eller i kombination, för nya och befintligaanläggningar: (a) flamugnar konstruerade för lågtemperatur, inklusive förbi-änning i fluidiserad bädd; (b)drift med lågt luftöverskott; (c) montering av speciella låg-NO, brännare; (d) rökgasåterföringi förbränningsluften; (e) stegvisförbränning/drift med luftinblandning över elden ("overfire- air"); samt (Oflerstegsförbränning med sekundär bränsletillsats ("reburning"). ***) Deminskade utsläppsnivåer som kan uppnås redovisas i tabell 1. *** Drifterfarenheterna från denna förbränningsteknik ärbegränsade. Prop.1989/90:5 Bilaga2 Tabell 1: Utsläppsnivåer för NO, (mg/m-*) som kan nåsgenom modifierade förbränningsprocesser Typ av anläggning' Modifierad befintlig anläggning Intervall Typvärde Rost (kol) (i) stationär (ii) cirkulerande (i) torr botten (ii) våt botten 300- 600 150- 300 (i) torr botten (ii) våt botten ' Angiven storlek avser MW värmeenergi tillförd genombränsle (effektivt värmevärde). Endast ungefarliga värden kan anges beroendepå anläggningsspecifika faktorer och osäkerhet vid modifiering av befintligaanläggningar. ' För små anläggningar (10 MW- 100 MW) gäller en högre grad avosäkerhet beträffande samtliga värden. Rökgasreninggenom selektiv katalytisk reduktion (SCR) är ytterli gare en åtgärd som kan minska kväveoxidutsläpp eller mer. En mängd erfarenheter av nya och modifierade anläggningar i drift samlas nu inom kommissionens område, särskilt när det gäller kraftverk' på mer än 300 MW (termiskt). Kombineradmed förbränningsmodifieringar kan denna metod utan vidare minskaemissionsvärdena till /m (fasta bränslen, O2) och /m (flytandebränslen, O2). Selektiv icke-katalytiskreduktion (SNCR), en metod för rökgasre ning som minskar kväveoxidutsläppen , är en billigare teknik för vissa användningsområden (t. ex. raffinaderiugnar och gasför bränning vid baslast). Utsläpp av NO, från stationära gasturbiner kanminskas antingen genom modifieringar av förbränningsprocessen (torr rening)eller genom insprutning av vatten eller ånga (våt rening). Båda är beprövademetoder. Härigenom kan man uppnå emissionsvärden på /m' (gas, O2) och300 mg/m' (olja, O2). Eftermontering är möjlig. Kväveoxidutsläpp frånstationära explosionsmotorer kan minskas antingen genom modifieringar avförbränningsprocessen (t. ex. lean-burn och avgasåterföringsteknik) ellerrening av förbränningsgaserna (trevägs-katalysator med slutet system, SCR).Frågan om de olika metoderna är genomförbara från tekniskoch ekonomisk synpunkt är beorende av mo- Prop. 1989/90:5 torns storlek ochtyp (tvåtakts- eller fyrtakts-) samt driftsättet (kontinuer- Bilaga 2lig/varierande belastning). Med lean-burnteknik kan man uppnå emissionsvärdenför NO, på /m' (O2), SCR-processen minskar utsläppen av NO, till långtunder /m' (O2) och trevägskatalysa-torer nedbringar dessa värden ändatill mindre än /m' (O2). 14.Utvärdering pågår inom kommissionens område av förkalcinerings-processenspotential för att minska koncentrationerna av NO, i förbränningsgaserna i nyaoch befintliga kalcineringsugnar till ca /m' (O2). Processerutan förbränning produktion av salpetersyra 15.Vid produktion av salpetersyra med hög tryckabsorption (8 bar) kan koncentrationenav NO, i outspädda utsläpp hållas /m'. Samma effekt kan nås med meddtrycksabsorptionkombinerad med en SCR-process eller någon annan liknande effektiv reningsteknikför NO,. Eftermontering är möjlig. Reningsteknikför utsläpp av NO från motorfordon De motorfordon som avses idenna bilaga är vägtrafikfordon av följande typer: bensin- och dieseldrivnapersonbilar, övriga lätta fordon samt tunga fordon. Hänvisning sker vid behovtill fordonskategorierna (M,, Mj, M3, N,, N2, N3) som definieras i ECE Regulationnr. 13 enligt avtal om antagande av enhetliga villkor för godkännandeoch ömsesidig bekräftelse av godkännande av utrustning och komponenter förmotorfordon. Vägtrafiken är en huvudkälla tillde av mänsklig verksamhet orsakade utsläppen av NO, i många av kommissionensländer och svarar för mellan av de totala nationella utsläppen.I regel bidrar bensindrivna fordon med två tredjedelar av samtliga utsläpp avNO, från vägtrafiken. De tekniker som finns förkontroll av utsläpp av NO, från motorfordon redovisas i tabellerna 3 och 6.Det är av praktiska skäl lämpligt att indela dessa tekniker med hänsyn tillgällande och föreslagna nationella och internationella normer för utsläpp avvarierande skärpa. Eftersom nu tillämpade normerade testcykler endaståterspeglar körning i storstäder och tätorter, har i beräkningarna nedan avutsläpp av NO, hänsyn även tagits till körning vid högre hastigheter, därutsläpp av NO, kan vara av särskild betydelse. Merkostnaderna för de olikatekniker som anges i tabellerna 3 och 6 avser tillverkningskostnader och intedetaljistpriser. Kontroll av att tillverkningenföljer fastlagda normer och av utsläpp från fordon i bruk är viktig för attgarantera att de minskningar som normerna för utsläpp är avsedda att åstadkommauppnås i praktiken. Tekniker som innefattar ellerbygger på användningen av katalysatorer kräver oblyat bränsle. För att fordonutrustade med katalysatorer skall kunna användas utan inskränkningar krävs att oblyadbensin blir allmänt Bensin- och dieseldrivnapersonbilar (M,) 22.I tabell 2 redovisas fyra normer för utsläpp i sammandrag. Dessa används itabell 3 för att dela in olika tekniker för bensindrivna fordon efter förmågaatt minska utsläpp av NO,. Tabell 2: Normer för avgasutsfäpp 1989/90:5 Bilaga2 + NO,: /test HC+NO,: 1,4-2,01:8,/test Gränsvärdet används endast föralt klassificera teknik (I: /test, >2,0 1: / test) : /km NO,: /km NO,,: /km Gällande ECE-norm (Regulation nr 15, inklusiveändringsserie 04 enligt avtal, som nämnts i punkt 16 ovan), även antagetav EG (Direktiv /351/ EEC). ECE R.15 testcykd för stadskörning.Emissionsgränserna varierar med fordonets vikt. Normer som skall införas inom EG 1988-1993 enligt överläggningarvid Luxem-bourg-möte med ; slutligt beslutade idecember 1987. ECE R.15 testcykd för stadskörning tillämpas. Gränsvärdet förmotorer > 2,0 1 motsvarar generellt gränsvärdet enligt US 1983. Gränsvärdetför motorer 1,4 I. Normer för nationell lagstiftning baserade på "masterdocument" utarbetade efter mötet i med miljöministrarfrån åtta länder. Motsvarar US 1987-normer. Följande testmetoder används: USFederal Test Procedure (1975) Testmetod för bränsleekonomi vid landsvägskörning. Normer som skall införas i , , fr.o.m. 1989års modeller. US Federal Test Procedure. Tabell 3: Tekniker för bensinmotorer, emissionsprestanda,kostnader samt bränsleför- Prop. 1989/90: 5 brukning enligt olika normer för utsläpp Rilaea 7 Norm Teknik Total minskning Ökad tillverk- Bränsleför- av NO,' ningskostnad brukning (%) (Schweizerfranc index' Gängse teknik (konven- -' - 100 tionell explosionsmotor (a) Bränsleinsprutning + 25 200 105 (b) trevägskatalysator 55 150 103 utan styrsystem ( + EGR) (c) Lean-burnmotor med 60 200-600 90 oxiderande kataly sator (+EGR)* C. Trevägskatalysatormed 90 300-600 95 styrsystem D. Trevägskatalysatormed 92 350-650 98 styrsystem ( +EGR) ' De beräknade minskningarna av NO,-emissioner ochbränsleförbrukningsindex gäller europeiska bilar i mellanklassen under normalaeuropeiska körförhållanden. - Det skulle vara mera realistiskt att uttrycka ökadetillverkningskostnader i procent av hela bilkostnaden. Eftersom kostnadsberäkningarna iförsta hand skall tjäna som jämförelsematerial i relativa termer, har dock uppgifternai originaldokumenten Faktor för totalt utsläpp av NO, = /km. * Med "EGR" avses avgasåterföring ("exhaustgas recirculation"). * I sin helhet baserat på data frånexperimentmotorer. förekommer knappast någon produktion av fordon med leanbum-motorer. 23.Normerna för utsläpp A, B, C och D innefattar gränsvärden för kolväten (HC)och koloxid (CO) förutom för NO,. Beräknade minskningar i utsläppen av dessaföroreningar i förhållande till kraven enligt ECE R. 15-04 redovisas i tabell4. Tabell 4: Beräknade minskningar av HC- och CO-utsIäpp frånbensindrivna personbilar med olika tekniker Norm Minskning av Minskning av HC-utsläpp(%) CO-utsläpp (%)