prop · GD03125 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:125 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 Prop. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. 1propositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till drygt777 milj. kr. De största anslagen går bl. a. till förinvesteringar och till särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland. I 1989/90. Rättelse:s. 8 rad 9 nedifrån står: 3 24000 rättat till: 3240000 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1989/90:125 Närvarande:statsministern , ordförande , S. , ,, , R. , , G. , , ,, , , , , , Föredragande:statsråden , , S. , , , G. ,, , , Lööw, Lönnqvist, , , Proposition med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1989/90 1989/90:110) har på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1989/90 tagit upp de utgiftsanslag som specificerats i bilagan tillfinansutskottets betänkande 1989/90:FiU13. Regeringenhar i ett antal propositioner föreslagit att anvisa ytterligareanslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår. 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering ocharbetslivsfondens verksamhet, m. m., prop. 1989/90:65 om statliga lån till Göteborgsoch kommuner, prop. 1989/90:66 om särskilda regionalpolitiska insatser iBlekinge län m.m., prop. 1989/90:108 om ersättning till vissa efterlevande isamband med flygolyckan i och prop. 1989/90:76 omregionalpolitik för 90-talet. Föreslagna anslag i dessa propositioner uppgår tillsammanlagt 2003,5 milj. kr. varav 1 500 milj. kr. avser lån åt de bådastorstadskommunerna. Deytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas ochandra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensamproposition angående utgifter på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90. Denna proposition bör föreläggasriksdagen . Skulle anslagsframställningar dämtöver på till-läggsbudget förinnevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas viden senare tidpunkt. Statsrådenföredrar frågor om förslag till anslag på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90, m.m. Anförandena redovisas i underprotokcllenför ifrågavarande departement. Jaghemställer att regeringen föreslår attbesluta om anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1989/90 och vidta åtgärder i enlighet med de förslag som föredragandenahar lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar Prop.1989/90:125 att genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för de åtgärder och de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar vidare att de anföranden som redovisas i underprotokollen och ensammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionenenligt följande: Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 F. Rättshjälp m. m. [1] F 7. Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m. m. Istatsbudgeten för /89 anvisades under denna anslagsm-brik ettreservationsanslag av . Frän anslaget betalades kostnadema förnedläggning av en allmän advokatbyrå och ett filialkontor till en allmänadvokatbyrå. Påanslaget finns en utgående reservation av . Förinnevarande budgetår finns inte något anslag för motsvarande ändamål upptageti statsbudgeten. I1989 års budgetproposition lämnades en redogörelse för en utvärdering avverksamheten vid de allmänna advokatbyråerna (prop. 1988/89:100 bil 4 s. 81 ff).Som en slutsats av utvärderingen fann jag att de allmänna advokatbyråerna iKarlskrona och borde läggas ned. Dessa byråer hade under en följd avår gått med underskott och det fanns inte något som talade för enresultatförbättring vid fortsatt drift. Verksamheten hade i allt störreutsträckning finansierats med hjälp av den rörliga kredit som de allmänna advokatbyråemadisponerar i . Riksdagendelade min bedömning att byråema i och borde läggas ned (JuU1988/89:18, rskr. Domstolsverkethar på regeringens uppdrag nu avvecklat verksamheten vid byråema. Verksamhetenupphörde i och i den 15 december1989. Någon personal finns nu inte kvar vid byråerna. Domstolsverkethar beräknat kostnaderna för nedläggningen till 8,15 milj. kr., varav ca 5,2milj. faller på och återstoden på byrån i Vänersborg.Huvuddelen av kostnaderna, ca 6,3 milj. kr., avser utbalanserade underskott,dvs resuUatet av de samlade förlusterna av verksamheten vid de båda byråema. Underskottenbelastar nu den rörliga krediten och drar därmed fortlöpande räntekostnader.Ett kvarstående underskott skulle påverka de övri- gabyråernas rörelseresultat och därmed bl.a. strida mot principen att Prop.1989/90:125 varje byrå skall utgöra en egen resultatenhet inom den allmännaadvokat- Bilaga 1 byråorganisationen. Mot denna bakgmnd anser jag att medelsnarast bör tillföras för att täcka kostnaderna för den nu nedlagdaverksamheten. Jag förordar därför att ett särskilt anslag. Allmännaadvokatbyråer: Rörelsekapital m.m., förs upp i statsbudgeten även förinnevarande budgetår och att medel med beaktande av den reservation somåterstår från /89 - anvisas i enlighet med vad jag nu anfört. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90 anvisa ett reservationsanslag på . [2] H 5. Sedanår 1976 kan invandrare som bott i i minst tre är rösta och väljas tillkommunala församlingar. Särskilda medel har anslagits för information tillinvandrare för att stimulera dem att utnyttja denna sin rösträtt. Senast skeddedet vid val. Riksdagenhar för /90 under anslaget Allmänna val anvisat I . förkostnader med anledning av 1991 ärs val. I årets budgetproposition har undersamma anslagsmbrik för /91 begärts . för kostnaderför val. Av dessa belopp kommer som vid tidigare val en viss del attavsättas för information tiU invandrare. Denna valtekniska information kommerinför 1991 ärs val att ha samma omfattning som vid val.Riksskatteverket svarar för informationen i samråd med invandrarverket. Inför1988 års val anvisade genom ett tilläggsanslag för budgetåret1986/87 under andra huvudtiteln val (prop. 1986/87: 109 bil. I, KU 32,rskr. 255) 10 milj. kr. för stöd till partier för information . Jagförordar att 12,4 milj. kr. anvisas för motsvarande information vid 1991 årskommunalval. Medlenfördelas av regeringen. Fördelningen bör ske efter samma principer somtillämpats års val. Utöverhär föreslagna åtgärder kommer information till invandrare års valatt ges genom invandrarorganisationema och studieförbunden. Medel för sådaninformation föreslås i denna proposition bli anvisade under anslag underarbetsmarknadsdepartementets och huvudtitlar. Jaghemställer att regeringen föreslär 5 atttill Allmänna val på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 Information om i utlandet m. m. Riksradios programverksamhet för utlandet Underdenna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår tagits upp ettreservationsanslag på . Vid ingången av detta budgetår fannsdessutom en medelsreservation om . Radio budgetårsammanfaller med kalenderåret. Dessa medel var budgeterade för kostnadema fördet av . Fränanslaget bekostas den programverksamhet för utlandet som bedrivs av den enhetinom som går under benämningen Radio (tidigareUtlandsprogrammet). Vidare bekostas sändningskostnader förutlandsprogrammen från detta anslag. Den fråga jag nu tar upp berör emellertidinte denna senare del utan kostnaderna för själva programverksamheten. Kostnadernaför utlandsverksamheten är, liksom all annan programverksamhet inom Radio-koncemen,underkastade fördyringar till följd av den allmänna prisutvecklingen. Hittillshar utlandsverksamheten kunnat kompenseras för sådana fördyringar inom ramenför detta anslag. Beräkningstekniskt sker detta med tillämpning av ett särskiltindex, det s. k. SR-index, som tas fram genom statistiska centralbyrånsförsorg. Tekniken med SR-index överensstämmer, med mindre modifikationer, med vadsom gäller för Radio-koncemens avgiftsfinansierade programverksamhet. Somjag nämnde har det varit möjligt att få utrymme för kostnadskompensationenenligt SR-index inom ramen för det aktuella reservationsanslaget. Så äremellertid inte längre fallet. Kompensationsbehovet för Radio Swedensverksamhetsår är . och för kan detuppskattas till ca 2960000 milj. kr. Även för kan ettbehov av kompensation fömtses. Detär ofta svårt att finna en väl fungerande och rimlig metod för att kompenseraen verksamhet som finansieras över ett reservationsanslag för inträffadekostnadsfördyringar. Det kan ifrågasättas om den nuvarande tekniken är den ialla lägen bästa. Ett nytt system för anvisande av medel till utlandsprogrammen som också kan innehålla en teknik för kompen- sation för ökadekostnader, som är rimlig från såväl statsmakternas som Prop. 1989/90:125 SverigesRadio-koncemens synpunkt behövs. Förslag i denna fråga kan Bilaga 2emellertid inte föreläggas förrän i sådan tid att det kan tillämpas förstfr.o.m. /92 (motsvarande för Radio ).Jag har emellertid för avsikt att initiera ett arbete som tar sikte på detta.Under tiden bör det hittillsvarande systemet för kostnadskompensation fåtillämpas. Föratt programverksamheten skall kunna fortgå utan allvarligare inskränkningaroch för att skall kunna kompenseras för kostnadsökningenenligt nuvarande regler behövs ytterligare medel under anslaget. Jag beräknardetta ökade anslagsbehov till 8,7 milj. kr. Medlen bör begäras påtilläggsbudget under innevarande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Riksradios programverksamhet för utlandet på tilläggsbudget 11till statsbudgeten för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 A. m, m. [ 1 ] A 2. Utredningar m. m. 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna mbrik anvisats ettreservationsanslag på sammanlagt 28,7 milj. kr. Den ingående reservationenunder anslaget uppgick till ca 5,0 milj. kr. /90 har utredningsverksamheten blivit mer omfattande ochkostnadskrävande än vad som fömtsågs vid anslagsberäkningen hösten 1988.Allergiutredningens och altemativmedicinutred-ningens omfattande uppdrag haravslutats senare än beräknat. Bland de utredningar som tillkommit kan nämnasutredningen (S 1989:01) om service, stiid och vård till psykiskt störda och aktionsgmppenför barnomsorgen. Jag räknar nu med ett ytteriigare medelsbehov på ca 3,2milj. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90 anvisa ett reservationsanslag på 3240000kr. Omsorg om äldre och handikappade [2] G 12. 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna mbrik anvisats en anslagpå . Enligtriksdagens beslut (prop. 1987/88:126, SOU 24, rskr. 303) är hundskolan enrenodlad uppdragsmyndighet med uppgift att mot ersättning tillhandahålla polis-och ledarhundar. Kostnaderna för skolan skall täckas av intäkter frånförsäljningen av produkter och tjänster. Av propositionen Prop. 1989/90:125framgår att veterinärresurserna vid hundskolan skall anpassas till verk- Bilaga 3 samhetens eget behov av djursjukvård. Regeringenuppdrog åt statens förhandlingsnämnd att med olika intressenterförhandla om ett övertagande av djursjukhuset vid statens hundskola.Förhandlingarna har slutförts och kommun övertog, i enlighet med ettmellan staten och kommunen träffat avtal, huvudmannaskapet för djursjukhusetfr. o. m. den . Regeringengodkände avtalet med kommun om ändrathuvudmannaskap för djursjukhuset samt övertagande av fast egendom. skall staten utbetala ett övergångsbidrag om I . tiU kommunen.Jag föreslår att medel för detta ändamål nu anvisas. Omställningenav statens hundskola till en renodlad uppdragsmyndighet pågår, och uppbyggnadenav en mer effektiv och kostnadsbesparande organisation och administrationförväntas skapa ekonomisk balans i verksamheten. Under det gångna årethar detta arbete försvårats av bl. a. en valpsjukeepidemi, som orsakat ettstort ekonomiskt avbräck för skolan. Isyfte att ge hundskolan möjlighet att med bibehållen tidsplan genomföraomställningsarbetet anserjag att skolan bör kompenseras för de ofömtsedda kostnadema.Jag förordar därför att hundskolan tillförs ytterligare . Totalträknar jag nu med ett ytteriigare medelsbehov på . Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Omställningsbidrag till hundskolan pä tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90 anvisa ett anslag på . Bilaga4 Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 [1]A2. Utredningar m. m. Underanslaget A 2. har i statsbudgeten för /90 anvisats ett reservationsanslagpå 5,3 milj. kr. Vid utgången av /89 fanns på anslaget enreservation på . Under /90 har utredningsverksamhetenblivit mer omfattande och kostnadskrävande än vad som fömtsågs vidanslagsberäkningen . Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehovpå 3,1 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill anslaget Utredningar m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90 anvisa ett reservationsanslag på 3100000kr. [2] B 2. Drift av statliga vägar 1statsbudgeten för /90 har anvisats ett anslag om 5 460 milj. kr.(prop. 1988/89:100 bil. 8, , rskr. Fråndetta anslag betalas kostnader för drift av statliga vägar ochverkets räntekostnader för kredit i för inköp av omsättningstillgångar.Vidare avses frän anslaget betalas räntekostnader för kredit iriksgäldskontoret för inköp av anläggningstillgångar. skrivelse redovisar bl.a. att de investeringar som görs i ADB-utmstning inom finansieras via trettonde huvudtiteln, anslag B 2. Anskaffning av ADB-utmstning t.o.m. /90. Fr.o.m. (/91) 10 kommeranskafTningen av generell ADB-utmstning att finansieras med lån Prop.1989/90:125 i och ingå i den låneram om 250 milj. kr. somregeringen 4 beviljat . För perioden till den 31december 1990 saknas således finansieringsmöjligheter för anskafTning avgenerell ADB-utmstning. hemställer därför att den i riksgäldskontoretinrättade krediten för finansiering av anläggningstillgångar utökas med 25milj. pågår en intensiv ADB-satsning. Erfarenheterna av dehittills gjorda investeringama är goda. anskaffning av generell ADB-utmstningfinansieras till och med /90 via trettonde huvudtiteln, anslag B2. Anskaflfhing av ADB-utmstning. Jag har i samband med den näringspolitiskapropositionen (prop. 1989/90:88 sid. 255) föreslagit att anskafTningav anläggningstillgångar skall ske inom en av regeringen fastställdtotallåneram i . Även ADB-investeringar bör enligt min meninginrymmas i denna totallåneram. Enligt nu gällande ordning saknas dock möjlighetför att finansiera sina ADB-investeringar under andra halvåret 1990.Det är enligt min mening viktigt att den fortsatta utbyggnaden av ADB-utmstningkan fullföljas i enlighet med den fastlagda tidsplanen. Jag föreslår därför attden i inrättade krediten för finansiering avanläggningstillgångar utökas med 25 milj. kr. Krediten kommer därmed att uppgåtill totalt 275 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna den utökning av kredit i förfinansiering av anläggningstillgångar som jag har förordat. Utökningav aktiekapitalet inom SweRoad Riksdagenbeslutade att skulle ges möjlighet att via särskilt bolagbedriva konsultverksamhet inom väghållningsområdet (prop. 1981/82:137, , rskr.259). Beslutet innebar aU bolaget (SweRoad) registrerades . aktiekapital uppgickdå till . godkände regeringen att aktiekapitaletutökades till . genom nyteckning av aktier. Bolagetbedriver tjänsteexport och säljer svenskt kunnande om vägar, väghållning,trafiksäkerhet samt organiserande av väg- och trafikmyndigheter. Bolagetbedriver samarbete med svenska statliga och kommunala myndigheter, konsulter,entreprenörer och tillverkare av maskiner och utmstning för väghållning. Förnärvarande har SweRoad större långtidsuppdrag i bl. a. , , , samt avancerade mätuppdrag i bl. a. , 11 ,, och . Dämtöver utförs mindre upp- Prop.1989/90:125 drag i ett stort antal och I-länder. Vägverkethar i skrivelse den 2 febmari 1990 hemställt om att möjlighet ges att genomnyemission tiU ett eUer flera svenska privata eller statliga företag med brettutländskt kontaktnät dessa ges möjlighet att bli delägare i . InomSweRoad diskuteras ett flertal omfattande och enligt min meningintressanta uppdrag. Exempel på sådana uppdrag är: * Förhandlingar med SIDA omuppdrag att handlägga mycket stora inköp till biståndsländer. * Förhandlingar med världsbankenom ett omfattande fyraårigt uppdrag i . * Avsevärda utökningar av mätuppdragmed laserbilar och fallviktsmäta-re är nu föremål för förhandlingar. Till år1992 har mätningar budgeterats till en kostnad av 65 milj. kr. * Ytteriigare utgivning av vägkartorplaneras. Jagdelar bedömning att dessa och andra projekt bör ha god lönsamhet ochdärför måste ses som mycket intressanta. Projekten kräver dock finansieringunder den tid de pågår. För att projekten skall kunna komma till utförandekrävs således en höjning av SweRoads egna kapital. anger i sinskrivelse behovet av kapitalökningen till storleksordningen 1015 milj. kr.Denna kapitalökning fömtsätts ske genom en riktad emission till överkurs. Detär enligt min mening angeläget att de ovan beskrivna projekten, liksom ettflertal andra, kommer till stånd och att SweRoads verksamhet kanvidareutvecklas i enlighet med de intentioner som låg tiU gmnd för beslutet ombolagets bildande. Något ytterligare ägartillskott från staten bör dock intepåräknas. Jag föreslår därför att en nyemission riktad mot ett eller flerasvenska privata eller statliga företag med brett utländskt kontaktnätgenomförs. Dessa bolag ges därigenom tillfälle att bli delägare i . Jaghemställer att regeringen föreslär attgodkänna en utökning av det egna kapitalet i genom en riktad nyemissiontill privata företag. [3] Bolagsbildning av statens järnvägars Prop-1989/90:125 bussverksamhet ''s* Enligt1988 års trafikpolitiska beslut skall SJ rekonstmeras och utvecklas till ettmodernt, efTektivt och kundinriktat tågföretag med en sådan lönsamhet att detkan överleva av egen kraft. I förutsättningarna ligger också att SJ med egnamedel har möjlighet att tidigarelägga angelägna banprojekt. För att möjliggöra rekonstmktionenhar SJ fått en läng rad befogenheter som ett affärsverk normalt inte har.Avsikten har varit att SJ, genom att sälja ut verksamheter och fastigheter,skall kunna konsolidera sig som utrymme skapas för nödvändigainvesteringar så att järnvägstrafiken kan utvecklas. Medhänsyn till de långtgående befogenheterna har fömtsatt en årligrapportering. Som tillägg till vad som har anförts i årets budgetpropositionvill jag mot denna bakgmnd anmäla den omstmkturering som skett av bussrörelseninom SJ-koncemen. Den tidigare bussdivisionen inom affärsverket har sålundafrån överförts till inom SJ:s förvaltningsbolag har skett till bokfört värde. har namnändrats tillSweBus AB och uppdelats i tre dotterföretag, nämligen förentreprenadtrafik åt kommuner och länstrafikföretag, förlångväga busstrafik inom landet och utomlands samt för övrigaverksamheter som karosseritillverkning, gummiverkstäder, kiosker och bensinstationer. Genomde beslutsbefogenheter SJ fått har man bl.a. möjlighet att från afTärsverket SJavyttra sådana verksamheter som inte har en direkt jäm-vägsanknytning eller somkan mer effektivt genom samarbete och marknadsmässig upphandling. Vidarehar statsmakterna påtalat behovet av en kraftfullare affärsmässig samordning meUanafTärsverket SJ och företagen inom . Föregen del ser jag samordningen av busstrafiken som en del av SJ-koncernensinterna omstmktureringsprocess. Samordningen mellan och GDG:sbussrörelse bedöms också ge klara rationaliseringsvinster. Jag avser att, isamband med utvärderingen av den nu pågående rekonstmktionen av SJ,pröva om verksamheten inom är förenlig med den av angivnakoncernstrategin. Detkan i vissa fall vara svårt att tolka exakt i vilken utsträckning SJ kan överföraverksamhetsgrenar till aktiebolag. Man kan därför diskutera om den nu gjordaöverföringen omfattas av mandaten för omstruktureringen eller inte. Enligt minmening är överföringen riktig i sak. Det är angeläget att en närmare samordningsker av bussverksamheten inom . Jag föreslår därför attöverföringen godkänns i efterhand. I avvaktan på den utvärdering som skallgöras av SJ:s rekonstmktion bör dock fortsättningsvis gälla attverksamhetsgrenar inom affärsverket SJ får överföras till aktiebolagsform inom Swedcarrierendast efter särskilda medgivande. Jagvill i sammanhanget också stryka under att en fortsatt omstmkturering ärnödvändig inom så att järnvägstrafiken kan utvecklas och bli lönsam. I dettaarbete bör strategin års trafikpolitiska Prop. 1989/90:125 beslutalltjämt vara gällande, dvs. en kraftsamling till att utveckla järn- Bilaga4 vägstrafiken. Jaghemställer att regeringen föreslår attta del av vad jag har anfört om överföringen av statens järnvägarsbussverksamhet till AB Swedcarrier. Bilaga5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1) och statsrådet (p. Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 [ 1 ] C 2. Investeringar m. m. Pädetta anslag har i statsbudgeten för /90 anvisats ett reservationsanslagpå 1,1 milj. kr. för investeringar inom byggnadsstyrelsenslokalhållningsområde för både byggnadsarbeten och fastighetsförvärv. Statsmaktemahar beslutat om en 3-års plan för investeringar (prop. 1988/89:100, FiU26, rskr.245). har i skrivelse den 6 febmari 1990 hemstäUt om att 230milj. ställs till verkets förfogande på tilläggsbudget II för budgetåret1989/90 för att investeringsplanen skall kunna fullföljas. Detökade medelsbehovet beror bl. a. pä den ogynnsamma kostnadsutvecklingen påbyggmarknaden. Vidare har regeringen beslutat om förvärv av iStockholm och förvärv av f.d. Sagåsens vårdhem i för invandrarverket,nybyggnad för i och utbyggnad av iSolna för att kunna ta emot ett utökat antal aspiranter. Jag förordar att detbegärda beloppet ställs till disposition. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Investeringar m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90 anvisa ett reservationsanslag på 230000000kr. [2] . Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår. Enligt beslut är samtliga arbetsgivare skyldiga att betala en 15 1989/90:125 (l988/89:FiU30,rskr. 327, SFS 1989:484). Avgiften omfattar alla som Bilaga 5 betalararbetsgivaravgift, således även statliga myndigheter och verksamheter som ärberoende av statsbidrag. Iproposition 1989/90:100 (bil. I s. 47) skall myndigheter inte behöva betala inavgifter för innevarande budgetår. Motivet till detta är att myndigheternainte har kunnat fömtse utgifterna i sin budgetering av verksamheten underinnevarande år. Avgiften tillförs i stället arbetslivsfonden samlat, med hjälpav tillgängliga medel på inkomsttitel. Statliga myndigheter utom affärsverken befrias därmed under innevarande budgetår från skyldigheten att själva betalaavgiften. För nästa budgetår sker dock inte någon sådan avlastning. Såsomfömtskickades i nämnda proposition bör kompensation till verksamhet som ärberoende av statsbidrag kunna prövas i de fall bidragen huvudsakligen avserlönemedel. Det är inte möjligt att beräkna vilka memtgifter som bidragsmottagamakommer att få under innevarande år, eftersom det ännu återstår avbudgetåret. En uppskattning baserad på nuvarande bidragsnivåer pekar på ettbehov av ytterligare anslagsmedel i storieksordningen 280 milj.kr. En praktisk ordningi denna situation är därför att regeringen ges bemyndigande att besluta omkompensation för arbetsmiljöavgiften för de verksamheter, där statsmakternaentydigt har tagit ansvar för utvecklingen av lönekostnaderna.