prop · GD0378 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen bör få besluta närmare om hur nedlrappningenbör ske. För information vill jag nämna att jag vid bifall lillförslaget senare avser atl föreslå regeringen bestämmelser som innebär atldriftsstödet minskas med en tredjedel av vad publikationen skulle ha fått omtidningsföretagets resultat, med avseende på tidningsrörelsen under deträkenskapsår som föregår det kalenderår presstödet avser, varit positivt ochuppgått till mer än hälften av det oreducerade stödbelopp som annars skulle hautbetalats. Vid denna jämförelse skall först det belopp tidningen uppburit idriftsstöd räknas bort. Gäller motsvarande förhållande mellan resultat och deloreducerade stödbelopp som teoretiskt kan beräknas även under nästkommandekalenderår bör det driftsstöd som då skall betalas ut reduceras med tvåtredjedelar i förhållande lill vad publikationen annars skulle ha fåll. Dettredje året bör vid motsvarande förhållande stödet hell dras in. Med resultatavser jag i delta sammanhang resultatet före bokslutsdisposilioner och skatt.Fördelen med en sådan bestämning är att man får ett i presstödssammanhangentydigt begrepp för justerad vinst, vilket är viktigt för atl kunna görajämförbara bedömningar. Vad jag nu har anfört gäller del normalfall där elltidningsföretag enbart ägnar sig ål tidningsutgivning. Del bör ankomma påpresstödsnämnden atl meddela föreskrifter i detta avseende vid avvikelser frånnormalfallet. För att jämförelser av detta slag skallkunna göras fömtsätter jag alv. del i ansökan om driftsstöd klart går attskilja lidningsutgivningsverksamhet från annan verksamhet. Föreligger inte längre dennämnda gmnden för reduktion bör i princip driftsstöd åter kunna beräknas enligthuvudreglema. Som en spärt mot extraordinära bokslutsdispositioner bör dock gällaatt rätten att åter erhålla driftsstöd kan senareläggas beroende påförelagels ekonomiska styrka. För information vill jag nämna att jagsenare avser atl föreslå regeringen alt presstödsnämnden får besluta om dennärmare tilllämpningen av denna regel. Jag anser dock att en tidning i delnyssnämnda normalfallet åter skall få driftsstöd om företagets ekonomiskastyrka, eller soliditet, understiger en viss nivå. Denna gräns kan förnärvarande sättas till . Om det inte längre finns några skäl tillreduktion lämnas alkså åter driftsstöd under det andra budgetåret. Jag är däremot inte bereddatt föreslå att rörelseresultatet för en tidning skall beräknas som ettgenomsnitt . Den föreslagna avvecklingsformen som sträcker sigöver ger en rimlig tid för anpassning. Modellen överensstämmer också medvad jag i övrigt föreslår vid överskridandet av de flesta andra slagskvalifikationsgränser. Mittförslag: Ett tidningsföretag som beslutar om vinstutdelning lill aktieägamaskall med omedelbar verkan mista sin rätt att uppbära driftsstöd. Huvudreglema skallåter tillämpas om aktieutdelning ett senare år inte är aktuell. Vissa villkor rijrandeekonomisk styrka bör dock vara uppfyfida innan en tidning åter kan erhålladriftsstöd enligt huvudreglema. Kommitténsförslag överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Visskritik riktas mot förslaget. A-pressen anser att stödmottagande tidningar blirmissgynnade när det gäller möjlighetema att anskaffa riskvilligt kapital. TUföreslår atl regeln endast bör gälla vid en aktieutdelning som överskriderdiskontot . Skälen för mitt förslag:Det är inte rimligt all en dagstidning som uppbär presstöd skall kunna användahärigenom frigjorda ekonomiska resurser så att de istället för den egentligatidningsutgivningen kommer utomstående parter till godo. Någon aktieutdelningbör därför inte tillåtas om tidningen fortfarande skall vara driftsstödsberättigad. Som en spärr motextraordinära bokslutsdispositioner bör även här gälla all rätten tilldriftsstöd blir beroende av tidningsföretagets ekonomiska styrka ellersoliditet. Regeringen bör få besluta i denna fråga. Jag fömtsätter attpresstödsnämnden följer utvecklingen och underrättar regeringen om exempelvis koncembidrageller liknande åtgärder förefaller utnyttjas på ett sätt som strider motpresstödels syfte. Mittförslag: Om en tidning sätter etl framtida, ännu inte beviljat driftsstöd ipant får stödbeloppet inte bestämmas lill högre belopp än till hälften av vadsom annars skulle ha beviljats. Kommitténsförslag överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Inga invändningar riktas mot förslaget. Skälenför mitt förslag: Del har undantagsvis förekommit att en stödmollagandetidning pantsatt ett ännu inte beviljat eller tilldelat produktionsbidrag,vilket förorsakat presstödsnämnden ett inte obetydligt administrativt merarbete.Nämnden har ifrågasatt om panlsättning är försvarlig från presspolilisk ochföretagsekonomisk synpunkt eftersom vederbörande tidningsföretags ekonomiurholkas genom att stödet används till äldre skulder i stället för attmöjliggöra framtida produktion. Jaganser det vara mindre lämpligt att ett tidningsföretag i förväg avhän-der sigrätten att ta emot ett för verksamheten behövligt tillskott, som presslödsnämndenännu inte har beviljat. En regel bör därför införas som fungerar kraftigtåterhållande när det gäller en tidnings intresse för ett sådant förfarande. Pantföreskrivningensom sådan kan inte förhindras men stödbeloppet bör därvid få uppgå endast lillhälften av vad som annars skulle ha beviljats. Det bör ankomma påpresstödsnämnden att med den begränsningen närmare bestämma om stödet i detkonkreta fallet. om att en stöd mottagande tidning trots detta har pantsallkommande driftsstöd bör en sådan handling enligt min mening uppfattas som entydlig vamingssignal om att tidningens fortsatta existens även i ett mycketkort perspektiv kan vara hotad. Jag fömtsätter därför atl sådana panlförskrivningarleder till all nämnden gör en särskilt noggrann undersökning av de närmareförhållandena innan beslut i press-stödsärendet fattas. Jagkommer strax atl föreslå en motsvarande regel för utvecklingsstöd (avsnitt6.1). Viden enventudl pantsättning av driftsstöd anser jag även all del kan varalämpligt att aktualisera det undantagsförfarande somjag kommer att ta upp inästa avsnitt. 5.7.4Möjligheten att hålla inne beviljat driftsstöd Mitt förslag: Omdet finns anledning att anta att utgivningen av en slödberätligad tidningkommer att upphöra kan en viss del av ett beviljat stöd hållas inneav presstödsnämnden till slutet av det kalenderår bidraget avser och utbetalasförst då, om fömtsättningama för stöd alltjämt beslår. Kommitténs förslagöverensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Inga invändningar riktasmot förslaget. Skälen för mitt förslag:Om presstödsnämnden vid sin prövning finner att det finns risk för alt utgivningenav en tidning kommer att upphöra får nämnden liksom nu kunna beslutaom att hålla inne upp till så många tolftedelar av ett beviljat driftsstöd förkalenderåret som antalet återstående hela kalendermånader av . Om stödförutsättningarnainte har ändrats kan det innehållna beloppet betalas ut senast före utgången avdet kalenderår stödet avser. Nämnden ges därmed tid att klargöra om tidningenuppfyller de villkor som gäller för all vara berättigad till driftsstöd. Denna undantagsbestämmelsebör fortfarande finnas eftersom del enligt min mening vore olämpligt all betalaul presslödsmedd om en tidning löper risk att gå i konkurs eller av andra skälavser att lägga ned utgivningen. 6.1 Inledning och allmänna grunder Mittförslag: Ett nytt utvecklingsstöd för tidningar med svag ekonomi skaU inrättasför all stimulera investeringar i förpressledel och Iryckeriledel. Stödtill lågfrekventa tidningar skall även kunna utgå på grundval av en gmpptidningars gemensamt redovisade projektplaner. Rätt till beviljatutvecklingsstöd u]Dphör om stödförutsällningama inte längre föreligger. Om entidning sätter etl ännu ej utbetalat utvecklingsstöd i pant får stödbeloppetinte bestämmas till högre belopp än till hälften av vad som annars skullebeviljas. Det bör ankomma påpresstödsnämnden att fastställa vilka uppgifter som skall bifogas ansökan omutvecklingsstöd. Kommitténs förslagöverensstämmer delvis med mitt förslag. Enligt kommittén bör vidare detföreslagna utvecklingsstödet uppgå till 60 milj.kr. Härav bör 5 milj.kr.avsättas för utbildningsinsatser avseende lidningsledning. I avvaktan på enpermanent utbildning bör bidrag om högst 3 milj. kr. lämnas till ej permanentaprojekt av generell betydelse för branschutvecklingen. I ell lioårsperspektiv börstödet successivt ökas till 100 milj.kr. i perioden minskasbeloppet åter gradvis ned lill 60 milj. kr. Remissinstanserna: Kommittéförslageltillstyrks bl. a. av NO, TU, och A-pressen. Kritikframförs bl.a. av presslödsnämnden, statskontoret, RRV, Cenlerpress, LiberalPress och . Några av kritikerna förordar ell bibehållandeav pressens lånefond. Skälen for mitt förslag:Jag anser att det allmänna driftsstödet bör kombineras med möjligheter till stödför mer långsiktiga åtgärder, främst rationaliseringar och omstmktureringar somsyftar lill kostnadsreduk- tioner.Enligt min mening bör tidningar i konkurrensulsatt läge härigenom Prop.1989/90:78 kunna minska sitt behov av externt stöd och kanske ocksåvisa lönsamhet, även om de inte kan bli dominerande på i'esp. En allmänförbättring av utgivningsvillkoren underlättar också nyetableringar. I ettvidare perspektiv är målet att minska det rådande kostnadstrycket och ökaförutsättningarna för lönsamhet inom branschen i stort. stödform etl utvecklingsstöd bör inrättas med syftet atl stimulera tilloch underlätta större, nödvändiga investeringar i såväl förpressledel somtryckeriledet. Jag anser att utvecklingsstödet bör utformas så att det skaparekonomiska motiv för rationaliseringar, både systemmässigt och ekonomiskt.Stödet bör därför inriktas på åtgärder som ger positiva långsikliga eflFekteroch är ekonomiskt attraktiva för tidningsföretagen. På båda dessa punkter kandet nuvarande stödsystemet sägas vara otillräckligt. Rådande förhållanden inomtidningsbranschen har medfört att l.ex. samverkansålgärder, som sett i etlvidare perspektiv, är gynnsamma både för den ekonomiskt svagare och denstarkare parten, ändå inte kommer till stånd, eftersom den förstnämnda slårvakt om sin självständighet och den sistnämnda ser lill att bibehålla enkonkurrensfördel. Utvecklingsstödetbör inriktas på dagstidningar som har svag ekonomi och därmed har svårt attfinansiera nödvändiga investeringar. När del gäller samverkansprojekl i iryckeriledelbör dock stöd även kunna ges lill ekonomiskt starka tidningar. Projekt sominnebär samverkan mellan enbart starka tidningsföretag bör inte vara stödberättigade. Enligtmin mening har det föreslagna utvecklingsstödet fömtsättningar atl fungera merflexibelt och anpassat till de konkurrensutsalla tidningarnas behov än vadmotsvarande stödformer kan göra . Exempelvis har del under flera årförekommit all anvisade medel för de hittillsvarande stödformema inte harkunnat utnyttjats fullt ut. Jaganser, i motsats till kommittén, all det inte är befogat med näranog en fördubbling av de ekonomiska resurserna på delta område.Medelsanvisningen för utvecklingsstödet bör tills vidare vara oförändrad iförhållande till vad som anvisas för motsvarande stödformer, dvs. ca 35 milj.kr.Inom denna ram bör presstödsnämnden kunna fördela medlen till de olikastödformer somjag strax skall redogöra för. Jagär inte heller beredd alt tillstyrka de utbildningsinsatser som kommitténföreslår. Jag återkommer närmare om detta i avsnitt 6.6. Tillskillnad från det generdh verkande driftsstödet kräver utvecklings- slödel en ingående prövning av fömtsättningarna för stöd. Eftersom ut vecklingsstödet består av flera skilda delar behövs olika slags uppgifter för bedömningen av om stöd skall beviljas eUer inte. Det kan exempelvis röra sig om en fullständig beskrivning av den planerade investeringen inkl. så utförliga kostnadskalkyler för projektels olika delmoment och redogörelser för tänkta kreditvillkor i den planerade upplåningen på marknaden etc. att bidragstilldelningen kan anpassas till projektet i dess helhet. Vidare kan bidragsgivningen också innefatta krav på efterkalkyler, där en stödmolla gande tidning redovisar eventuellt uppkomna skifinader mot kalkylen. Jag utgår från att ansökningar från tidningar utan driftsstöd dessutom relate ras till en fullständig redovisning av företagets ekonomiska ställning såatt - 33 3 1989/90. I saml Nr 78 Rättelse:s. 46 rad 8 nedifrån och s. 47 rad 23 står: enligt nivå, rättat tillenligt presstödsnämnden kan prövaom del behövs ell statligt tillskott utöver Prop. 1989/90:78 tidningens egnaresurser för alt genomföra del akluefia projektet. 1 vissa fall kan det varabefogat att inhämta sådana uppgifter att tidningsrörelsen kan särskiljas frånannan verksamhet. Det bör ankomma på presstödsnämnden att i form av tillämpningsföieskrifterange vilka uppgifter som skall åtfölja ansökningar om utvecklingsstöd. Föratl undvika en onödig administrativ belastning bör lågfrekventa tidningar somplanerar ett gemensamt projekt kunna komma in med en gemensam ansökan. Föratt säkerställa att tillgängliga medel används på ett ändamålsenligt sätt bördet fastslås att rätt till beviljat utvecklingsstöd upphör om stödför-utsällningarinte längre föreligger. Vid panlförskrivning av utvecklingsstöd bör slödelreduceras på samma sätt somjag förordat vid pantförskrivning av driftsstöd(avsnitt 5.7.3). Mittförslag om all inrätta etl utvecklingsstöd innebär alt de nuvarande möjligheterna till utvecklingsbidrag, samverkansbidrag och lån ur pressens lånefond bör upphöra. Dagstidningskommitténhar utföriigt redovisat hur frågor om ny teknik och teknisk samverkan tidigarehar behandlats i presstödssammanhang varför jag inte här går närmare in påområdet. Genomgången, som även innefattar internationella förhållanden,återfinns i betänkandet (s. 181 193). Någraaktuella ställningstaganden inom tidningsbranschen ger exempel på fmktbarasamverkansformer. Sålunda planerar tidningen atl inleda ett långsiktigtsamarbete med köp av tryckeriljänsler från Vestman-lands Läns Tidning.Härigenom kan Folket få tillgång till ökad tryckerikapacitet ulan att behövainvestera i den egna pressen. Dessa planer ligger helt i linje med mina förslagoch bekräftar kommitténs bedömning om att samtryckning kan ge fördelar för bådade medverkande parterna förutsatt att vissa traditionsbetingade hinder kanövervinnas. Jagövergår nu till att närmare redovisa mina förslag om utvecklingsstödels olikadelformer, nämligen Sföd till förpressinvesteringar. Stöd till samverkan vidgemensamma investeringar i tryckerianläggningar. Stöd till samverkan genom legolryckoch Stöd lill övriga investeringar saml, som en engångsinsats. Stöd tillutbildning i tidningsledning. Mittförslag: skall kunna bevilja utvecklingsstöd till sådana förpressinvesteringarsom är presspolitiskl och förelags-ekonomiskt befogade, dvs. bidrar tillfortlevnad och förbättrat kostnadsläge för en tidning i konkurrensmässigtunderläge. Berättigadeatl söka stöd skall vara tidningar som uppbär allmänt driftsstöd eller sådanatidningar vars marknads- och konkurrenssituation gör det presspolitiskl motiveratmed en särskild insats. Stödet skall kunnauppgå lill högst av de vid ansökningstillfället beräknade totalakostnaderna för ett projekt, dock högst 7,5 milj. kr. Nyttstöd får tidigast beviljas ett tidningsföretag som uppnått maximalt stödbeloppnär har förflutit sedan stöd senast lämnades. Utbetalning av bidrag börske i takt med investeringarnas genomförande och i den ordning presstödsnämndenfinner lämplig i det enskilda fallet. Kommitténsförslag överensstämmer i huvudsak med milt förslag. Remissinstanserna:De flesta som accepterar principen om utvecklingsstöd godtar kommitténsförslag. RRV och statskontoret anser dock all endast en begränsad statligsubvention i form av kreditgarantier och lånemöjligheter bör tifiåtas. Skälen för mitt förslag:Enligt min mening bör en del av utvecklingsstödet avsättas för investeringar iförpressledel. Det kan exempelvis röra sig om insatser för atl möjliggöradatorstödd annonsbokning, produktionsstyrning, ekonomiadministration, layoutoch sättning. Stödet bör kunna avse såväl totala systembylen somkompletteringar av redan moderniserade delsystem. Allmänt bör åtgärderna siktapå största möjliga integrering av de olika momenten i förpressproduktionen. Ellinitialt stöd som stimulerar tidningar till teknisk förnyelse kan leda lill enmer rationell produktion vilken bör kunna resultera i sänktakostnader. Kommitténs undersökningar,inkl. internationella jämförelser, har visat all det är fulh möjligt allframställa dagstidningar med oförändrat hög kvalitet i enklare tekniska formerän vad som ofta förekommer,, t. ex. genom introduktion och fullt utnyttjandeav datoriserade framställningssystem. Vid fullt genomslag kan sådana åtgärderföra med sig lägre kostnader för ledningsfunktioner, minskade personal- ochlokalbehov m. m. och i övrigt förbättra kopplingen mellan produktionsapparatenoch den marknadsförda tidningen. De undersökningar kommittén låtit utföra vid ellantal svenska flerdagarstidningar har också visat på att betydande rationaliseringsmöjligheterskulle kunna uppnäs genom införande av bl. a. dator-baserad teknik inomproduktion och administration. Enligt kommitténs bedömningkan också projekteringar av systembylen i förpressledel underlättas och eflFektiviserasom utomstående experter konsulleras. Därigenom kan erfarenheter från kändamodeller och redan genomförda investeringar hos andra jämförbara förelagutnyttjas. Enligtmin mening bör en tidning med allmänt driftsstöd vara berättigad attsöka utvecklingsstöd för föirpressinvesteringar. Vid sidan av denna Prop.1989/90:78 huvudregel bör stöd även kunna lämnas till en tidning som inte har driftsstöd,men vars marknads- och konkurrenssituation gör del presspolitiskl motiveratmed en särskild insats. Det kan t. ex. gälla små och medelstora tidningar somopererar på lokalt begränsade marknader och är trängda av större tidningar.Härigenom medverkar stödet till atl förbättra produktiviteten hos ekonomisktsvaga tidningar. Möjlighetema för dessa tidningar att överleva somsjälvständiga redaktionella produkter blir större. Föratt de rationaliseringsvinster som stödet syftar till skall uppnås anser jagatt den statliga insatsen bör ske i bidragsform. Härigenom kan ekonomisktsvaga tidningar finansiera investeringar på ell sätt som annars inte skullevara möjligt alt klara med de villkor sådana tidningar kan erhålla på denallmänna kredilmarknaden. lag föreslår därför alt bidrag inkl. eventuellatilläggsbidrag till ett projekt bör kunna ges av de vid ansökningstillfälletberäknade totala kostnadema, dock högst 7,5 milj.kr. Somen spärr mot all enstaka tidningar söker erhålla en alltför hög andel av desamlade ulvecklingsslödsmedlen, bör ett företag som erhållit maximalt stöd tillförpressinvesteringar inte kunna beviljas stöd på nytt förrän tidigast efterdel att stöd senast beviljades. 6.3 Stödtill samverkan vid gemensamma investeringar i tryckerianläggningar Mittförslag: skall kunna bevilja utvecklingsstöd till gemensamma tryckeriinvesteringari form av räntebidrag till lån som tas på den allmänna kreditmarknaden. Nämndenbör också inom en bestämd ekonomisk ram kunna besluta om statlig kreditgarantiför tagna lån. Föralt sådant utvecklingsstöd skall kunna beviljas skall minst en av de deltagandetidningama i projektet ha allmänt driftsstöd. Vidare bör del normalt inom etl slödberältigalprojekt råda balans mellan tidningar med driftsstöd och övriga i projektet ingåendetidningar. Bidragetfår högst avse den totala räntekostnaden under lånetidens första förtidningsförelag som söker utvecklingsstöd för en gemensam tryckeriinveslering.Om samverkande tidningar, eller någon enskild tidning som är part i ettsamverkansprojekt, med hänvisning till resp. tidnings ekonomiska ställning, kanpåvisa att ett räntebidrag av inte utgör tillräcklig ekonomisktrygghet för medverkan i projektet, bör presstödsnämnden kunna pröva humvidabidraget bör beviljas under ytterligare något eller , dock högst treutöver vad som medgivits vid huvud-prövningen. Utbetalning av bidrag bör ske itakt med investeringarnas genomförande och i den ordning presstödsnämndenfinner lämplig i det enskilda fallet. Stödbör inte beviljas för samverkansprojekl där medverkande tidningar har sammaägare eller ingår i samma koncem. Om tidningar medallmänt driftsstöd ansöker om utvecklingsstöd lill gemensamma tryckeriinvesteringaroch projektet framstår som särskilt värdefullt i presspolitiskl avseende får presslödsnämndenlämna stöd även om villkoren inte är uppfyllda på samtliga punkter. Kommitténsförslag överensstämmer i huvudsak med milt förslag. Remissinstanserna: Deflesta som accepterar principen om utvecklingsstöd godtar kommitténs förslag.Vissa anser att lånemöjlighetema i pressens lånefond bör bibehållas dånuvarande möjligheter alt få lån på den allmänna kredilmarknaden kan försvåras.Presslödsnämnden och A-pressen menar att en tidning bör ha räll lillutvecklingsstöd även om del inte är möjligt att uppbringa någonsamverkanspartner. Skälen för mitt förslag:Jag bedömer, i likhet med kommittén, atl det finns en stor potential församarbete inom tryckeriledet i tidningsbranschen. Hillills har möjlighetema liUteknisk samverkan liUdragil sig ell begränsat intresse i , medanutvecklingen i andra länder kommit betydligt längre. 1 realiteten har flertalethög- och medelfrekventa dagstidningar i riket byggt upp en egen komplettteknisk produktion varav ett stort antal har skaffat sig överkapacitet.Kommittén bedömer att tidningar med svag ekonomi har fåll göra investeringarsom i många fall både är för dyraoch för omfattande för behovet. Samproduktion skulle kunna medfö- Prop.1989/90:78 ra ett väsentligt förbättrat kostnadsläge för samarbetandetidningar, utan all den redaktionella självständigheten eller konkurrensen på läsarmark-nadenbehöver äventyras. Dehinder som anförts mot eU utbyggt samarbete gäller främst problem medpressläggningstider och svårigheter beroende på all länkbara samarbetspartnerhar investeringsbehov som infaller vid skilda tillfällen. Kommittén anser dockinte dessa hinder vara oöverstigliga. Medtanke på mångfalden i nyhetsförmedling och opinionsbildning vill jag betona attjag anser den redaktionella utformningen av en dagstidning vara mer väsentligän de former under vilka den produceras. Tidningens kvalitet och redaktioneUa hahavgör dess betydelse för allmänheten och läsama. Den tekniska produktionen kanfrån såväl presspolitiskl som företagsekonomiskt perspektiv betraktas som ettmedel och inte ell mål i sig. Mittförslag innebär därför ati: tidningsföretag bör kunna få utvecklingsstöd förgemensamma tryckeriinvesteringar i form av räntebidrag för lån som fömtsättstas på den allmänna kreditmarknaden. De initiala kapitalkostnaderna vid ensådan investering är höga. räntebidrag kan hjälpatill att överbrygga även andra tröskelsvårighe-ter. I särskilda fall bör presslödsnämndenkunna förlänga etl sådant bidrag . Utöverdetta bör presstödsnämnden kunna besluta om en statlig kreditgaranti för endel av del tagna lånet. En statlig garanti kan underlätta för banker ochkreditinstitut atl gå in i investeringsprojekt avseende ekonomiskt svagatidningsföretag. En statlig garanti kan även leda lill att lägre räntesatserkan förhandlas fram. Vägledandevid bedömningen av ansökningar bör vara hur väl ell projekt är presspolitiskloch företagsekonomiskt motiverat, dvs. om det kan bidra till mångfalden inomdagspressen genom atl medföra tryggad fortlevnad eller förbättrat kostnadslägeför i första hand deltagande förelag med svag ekonomi. Ilikhet med andra delar av utvecklingsstödet bör slödel till gemensammatryckeri investeringar främst avse tidningar som har allmänt driftsstöd. Vid samarbelsprojeklsom innefattar minst en driftsstödsberättigad tidning bör stöd kunna utgå ävenom övriga parter är ekonomiskt starka tidningar.