prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — De goda möjligheterna till reserveringar leder till en lågeffektiv skattebelastning. Det främsta särdraget i försäkringsverksanihet ligger isvårigheten att för- utsäga framdda skadeutfall och kostnaderna för dessa,vilket kan leda till Prop. 1989/90:110 stora oförutsedda variationer iårsresultaten. Mot bakgrund av dessa särdrag har försäkringsföretagen vid sidanav avsättningar av försäkringsteknisk karaktär, fått gynnsammaresultatreglerande möjligheter. Försäkringsrörelselagen (1982:713) föreskriver attförsäkringsverksamhet kan bedrivas i två former - ömsesidiga bolag ochförsäkringsaktiebolag. De ömsesidiga ägs av sina försäkringstagare.Försäkringstagarna är både fordringsägare och ansvariga för bolagetsförpliktelser. Ansvaret begränsas ofta beloppsmässigt till några årspremienEventuella överskott skall i princip tilldelas försäkringstagarna i form avåterbäring eller lägre premien Reglerna för försäkringsaktiebolagen finns iförsäkringsrörelselagen som till stor del är samordnad med aktiebolagslagen. Vissa industrikoncerner har interna försäkringsbolag, s.k. captivebolag. Ett sådant bolag försäkrar industriföretagets/koncernensrisken En försäkringskoncern som tillhandahäller både liv- ochsakförsäkringar skall enligt försäkringsrörelselagen delas upp i två separatabolag. Försäkringsföretagens kapitalförvaltning kan också vara placerad i ettseparat bolag. Indelningsgrunden för denna verksamhetsgren finns dock intereglerad i försäkringsrörelselagen. Den svenska lagstiftningen tillåter inte finansiellakoncerner bestående av både bankverksamhet och försäkringsrörelse. Denna typ avkoncerner finns utomlands. Ett ömsesidigt försäkringsföretag är - till skillnad frånett försäkringsaktiebolag- skattskyldigt för alla utdelningsinkomster. Enförutsättning för avdrag för koncernbidrag frän dotterföretag tillmoderföretag är att moderföretaget skulle ha kunnat ta emot utdelningskattefritt från dotterföretaget. Ett öinsesidigt skadeförsäkringsbolag kandärför få avdrag för ett lämnat koncernbidrag men kan - enligt nuvarande regler- aldrig vara mottagare av ett avdragsgillt koncernbidrag (2 S 3 mom. förstastycket d SIL, jfr avsnitt 8,7.1-2). En industrikoncern som äger ett skadeförsäkringsbolag kangenom att lämna koncernbidrag däremot kvitta sitt överskott mot ett underskotti skadeförsäkringsrörelsen som uppkommit till följd av stora reserveringar. Skälen för mitt förslag: I linje med mitt förslag förbanker m.fl. finansiella företag bör möjligheten att bygga upp en obeskattadvärderegleringsreserv slopas även för skadeförsäkringsföretagen. 1 fråga om värderingen av lager av värdepapper vill jagmed anledning av vad som förekommit under remissbehandlingen understryka attden s. k. FIFU-metoden (först in - först ut) redan nu gäller vid denskattemässiga värderingen (punkt 3 av anvisningarna till 41 S KL). Mittförslag innebär alltså ingen ändring i det avseendet. Avsättningar till såväl regleringsfond förtrafikförsäkring som utjämningsfond bygger pä en resultatberäkning som varkenstämmer överens med "normal" resultatberäkning eller med ett på rentförsäkringstekniska grunder beräknat resultat. Vidare finns element avdubbelreservering i regleringsfonden för trafikförsäkring. Avdragsrätten föravsättning till dessa fonder bör slopas. Lagrådethar fäst uppmärksamheten på att i den mån det fortsättningsvis Prop.1989/90:110 kommer att finnas förskrifter om avsättning till bl.a.regleringsfonder krävs en reglering för att undvika att avsättningar för vilkaavdrag inte medgetts beskattas vid en upplösning. har isitt remissvar över URF:s förslag utfäst att i särskild ordning ta upp fråganom ändring i trafikförsäkringsförordningen (1976:359) däravsättningsskyldigheten till regleringsfond och dennas användning regleras.Jag utgår ifrån att inspektionen gör detta och avser attsenare återkomma till bl.a. frågan om att avskaffaavsättningsskyldigheten. Förslaget medför en viss breddning av skattebasen förskadeförsäkringsföretagen. En kvarstående oklarhet gäller dock eventuellainslag av skattekonsolidering i säkerhetsreserven. URF föreslär att en närmare granskning görs av grundernaför denna avsättning. Skadeförsäkringsföretagen föresläs likväl fä möjlighettill survavsättning. Mot bakgrund av oklarheter kring säkerhetsreservenföresläs att förslaget efter den förordade granskningen omprövas i den delen. En sådan granskning har ännu inte kunnat komma till stånd.Försäkringsinspektionen framhåller i sitt remissvar att den föreslagnagranskningen utgör ett naturligt led i inspektionens normala tillsynsverksamhetsamt att en redan tidigare planerad översyn till följd av skattereformenbehöver göras mer allsidig än som ursprungligen avsetts. a. bör enligtinspektionen striktare regler övervägas för säkerhetsreserven med hänsyn tillmöjligheten till survavsättning. Enligt min mening talar kravet pä enhetlighet iskattereglerna för att survavsättning skall fä göras även avskadeförsäkringsföretag. Mot den bakgrunden förefaller inspektionens förslagvälmotiverat. Regeringen har därför som lagrädsremissen beslutadesgett försäkringsinspektionen i uppdrag att redovisa grunderna för avsättningtill säkerhetsreserv med angivande av värderingen av enskilda försäkringsslag. Översiktliga beräkningar har gjorts dels beträffandeeffekterna av en avskattning i samband med övergången till de nyaskattereglerna, dels beträffande den löpande beskattningen enligt de nyareglerna för några av de större skadeförsäkringsföretagen. Den löpande beskattningen ökar något genom attavdragsrätten slopas för avsättningar till utjämningsfond och regleringsfondför trafikförsäkring samt att värderegleringsreserven slopas. Det är dock svårtatt bedöma hur mycket skattebelastningen ökar eftersom mångaskadeförsäkringsföretag har möjlighet till ytterligare avsättningar tillsäkerhetsreserven. Skadeförsäkringsföretagen torde följaktligen även med denya skattereglerna till stor del kunna reglera resultaten. Effekterna av URF:s förslag till avskattning av deupplösta reserverna torde bli mycket varierande från bolag till bolag. med ett beskattat eget kapital som är fyra gånger så högt som deupplösta reserverna. I detta fall skulle en möjlighet till survavsättning heltoch hållet eliminera avskattningen. För andra företag uppgår det beskattadeegna kapitalet till av de upplösta reserverna. I sådana fall bliravskattningen av de upplösta reserverna stor eftersom möjligheten tillsurvavsättning är liten på grund av lågt beskattat eget kapital. I det avseendet harremisskritiken varit Prop. 1989/90:110 hård. I lagrädsremissen anfördes attfrågan borde övervägas ytterligare. Regeringen har därför gettförsäkringsinspektionen i uppdrag att även utreda konsekvenserna förförsäkringsföretagen av de föreslagna avskattningsreg-lerna. De båda uppdragenskall redovisas . Med hänvisning till det anförda begränsar jag mitt förslagtill att nu endast avse slopad avdragsrätt för avsättning tillvärderegleringsreserv, utjämningsfond och regleringsfond för trafikförsäkringsamt avskattning av värderegleringsreserv vid övergången. Jag avser attsnarast möjligt återkomma med förslag i survfrågan och i fråga om övrigaövergångsvisa avskattningsfrågor samt till frågan om slopadavsättningsskyldighet till regleringsfond för trafikförsäkring. 8.8.4 Byggnadsföretag m. m. Mittförslag: Rätten till schablonmässig nedskrivning pä omsättningsfastigheteravskaffas. Pågående arbeten till fast pris får dock - som ett alternativ värdering enligt - tas upp till lägst av nedlagdakostnader. Möjligheten att vid värderingen beakta medelvärdena av de tvånärmast föregående beskattningsåren samt basbeloppsavdraget i konsultrörelseavskaffas. LIRF:s förslag: Överensstämmer med mitt med den skillnadenatt pågående arbeten till fast pris får tas upp till lägst av nedlagdadirekta kostnader och att den nuvarande omedelbara avdragsrätten för indirektakostnader för sådana pågående arbeten behålls. Remissinstanserna: Förslaget godtas i huvudsak ellerlämnas utan erinran. Från några håll förs fram önskemål om mer förmånligavärderingsregien Andra tillstyrker begränsningen i nedskrivningsrätten underförbehåll att uppkomna förluster därutöver skall få belasta resultatet ienlighet med god redovisningssed. BFN framhåller att från redovisningsmässigautgångspunkter bör värdet pä alla omsättningstillgångar inkludera även deindirekta kostnaderna. Skälen för mitt förslag: De allmänna värderingsreglerna iKL är inte tilllämpliga på lager i form av fastigheter (omsättningsfastigheter).I stället gäller enligt punkt 3 tredje stycket av anvisningarna till 41 S KLatt sädana fastigheter får tas upp till lägst av anskaffningsvärdet,eller om den skattskyldige gjort avsättning tillresultatutjämningsfond. I anskaffningsvärdet räknas in såväl direkta somindirekta kostnader. I ett första steg mot en ny företagsbeskattningbegränsades rätten till schablonmässig nedskrivning på dessa tillgångar förbl. a. aktiebolag (prop. 1989/90:50, SkU 10, SFS 1989:1021). Begränsningen, somgjordes i en särskild lag, innebär att omsättningsfastigheter fär tas upp tilllägst av anskaffningsvärdet, resp. om företaget gjortavsättning till re-sultatutjämniiigsfond. En betydande del av byggnadsföretagens tillgångar bestårav pågående ar- beten, dvs. ännu inte avslutade projekt. Medbyggnadsföretag avses här Prop. 1989/90:110 företag som bedriver byggnads-,hantverks- eller anläggningsrörelse eller konsultrörelse. Vid beskattningenskiljer man på pågående arbeten som utförs till fast pris resp. på löpanderäkning. Det normala är att arbetet vid den skattemässiga bedömningen anses somett arbete till fast pris. Skattereglerna för fast pris-arbeten knyter an tillde regler som gäller för omsättningsfastigheter. En aktivering av arbetenaskall ske i bokslutet. Arbetena får enligt punkt 3 a av anvisningarna till 41 SKL tas upp till lägst av nedlagda kostnader - för de aktiebolag ochandra företag som omfattas av höstens lagstiftning. Till skillnad mot vad somgäller för omsättningsfastigheter får de indirekta kostnaderna dras av direkt.Den skattemässiga konsolideringen kan alltså uppgå till högst summan avnedlagda indirekta kostnader och - eller - av de direkta kostnaderna. I fråga om arbeten som utförs pä löpande räkning gällerandra och indirekta kostnader för sädana arbeten dras avlöpande. Resultatredovisningen sker i takt med faktureringen. I det här sammanhanget bör nämnas att pågående arbetenförekommer även i konsultrörelse. I sädan verksamhet ersätts rätten tillnedskrivning av de direkta kostnaderna med ett avdrag om ett basbelopp.Indirekta kostnader behöver inte aktiveras. Det kan också nämnas att enskilda näringsidkare med enomsättning normalt understigande 20 basbelopp får tillämpa reglerna förlöpande räkning även på arbeten till fast pris. Jag har tidigare redovisat förslaget till värdering avlager i allmänhet i det nya systemet (avsnitt 8.3.1). Omläggningen avskattesystemet innebär att alla slag av skattemässig konsolidering tas bort vidvärdering av lager och liknande tillgångar Mot denna bakgrund finns det intenågon anledning att i det nya systemet behälla möjligheten till nedskrivning avomsättningsfastigheter. Värderingen bör göras strikt enligt BFL:s I fråga om pågående arbeten är dock förhållandena någotannorlunda. Det verkliga värdet pä bokslutsdagen kan vara svårt att beräkna.Enligt gällande regler är indirekta kostnader vid pågående arbeten direktavdragsgilla. En utgångspunkt för den nya företagsbeskattningen är att man iett basbreddat system med låg skattesats inte bör ha möjlighet till en merförsiktig värdering av lager än som föreskrivs i BFL. Detta talar för att denskattemässiga behandlingen av indirekta kostnader vid pågående arbeten börgrundas pä redovisningsmässiga överväganden. I sitt remissvar framhåller BFNatt frän redovisningsmässiga utgångspunkter bör värdet av alla omsättningstillgångarinkludera även indirekta kostnaden Jag föreslår därför att de allmännavärderingsreglerna för lager bör gälla också för pågående arbeten till fastpris. Detta innebär bl.a. ätten schablonmässig värdering-motsvarande den förlager i allmänhet - kan accepteras. Förslaget till ändrade skatteregler för indirektakostnader vid pågående arbeten kan medföra vissa tillämpningsproblem avövergångskaraktär för såväl företagen som för skattemyndigheterna. För attmildra dessa svårigheter och ge rimlig tid för omställningen bör möjlighetenatt få direkt avdrag för samtliga indirekta kostnader behållas för kostnadersom lagts ned under rä- 37 1989/90. Nr 110 Del 1 kenskapsår som taxeras är1992 eller tidigare. Motsvarande övergångsregler bör införas i fråga ompågående arbeten i konsultrörelse. Kopplingen till de allmänna värderingsreglernamedför ocksä att möjligheten att beakta medelvärdena för de tvä föregäendebeskattningsåren och basbeloppsavdraget i konsultrörelse bör avskaffas. Den lagändring som mittförslag medför har tagits in i punkt 3 av anvisningarna till 24 S och iövergångsbestämmelserna till KL. Ytterligare en fråga skallhär tas upp. Den gäller de nuvarande s.k. byggsmittereglerna, som flyttas tillpunkterna 3-5 av anvisningarna till 21 S KL. En fastighet som fått karaktär avomsättningstillgång behåller med nuvarande regler sin karaktär i samma ägareshand. I lagrädsremissen föreslogs att reglerna skulle begränsas till att gällaendast för enskilda näringsidkare och handelsbolag. Fortsatta överväganden harlett fram till att reglerna behövs även inom bolagssektorn. I annat fallskulle nu smittade fastigheter kunna säljas enligt de mer förmänligareavinstreglerna som gäller . Ett annat skäl motförslaget i lagrädsremissen är att en byggmästares aktier i ettfastighetsförvaltande bolag i vissa fall skulle kunna förlora sin karaktär avomsättningstillgångar och vid en avyttring beskattas i kapital i stället för inäringsverksamhet. Byggsmittereglerna bör därför även i fortsättningen varagenerellt tillämpliga. Mitt förslag:Enhetliga regler för aktiebolag och andra proportionellt beskattade subjektskall gälla i fråga om skattesatsens storlek och principerna förinkomstberäkningen. a. förvaltningsföretag och investmentföretag får dock intetillgång till surv. Avdragsrätten för utdelning på medlemsinsatser ikooperativa föreningar behålls. URF:sförslag: Överensstämmer med mitt utom vad gäller bibehållandet av avdragsrättenför utdelning på medlemsinsatsen Remissinstanserna: Deflesta som yttrat sig är positiva till kommitténs förslag. Näringslivetsskattedelegation framhåller att det är viktigt att samma beskattningsreglergäller oavsett i vilken typ av juridisk person som verksamheten bedrivs.Förslaget att slopa avdragsrätten för utdelning på medlemsinsatser harkritiserats av bl. a. LRF, , TCO och kooperativarådet. Skälen för mitt förslag: Idet första steget av skattereformen sänktes den statliga inkomstskatten för deflesta företagsformer frän (prop. 1989/90:50, SkU 10. För familjestiftelser uppgår skattesatsen alltjämt till medanlivförsäkringsanstalter betalar i statlig inkomstskatt såvitt angår derasförsäkringsrörelsen Den av kommittén föreslagna skattesänkningen till börnu genomföras för alla företagsformer som utgör självständiga skattesubjekt. Föraktiebolagens del är avsikten att all verksamhet skall beskattas i en förvärvskälla i inkomstslaget näringsverksamhet. En sädanlösning förutsät- Prop. 1989/90:110 ter att man i vissa fall ändå beskattar delav verksamheten - t. ex. aktieförsäljningar- enligt särskilda en förvärvskälla bör tillämpas även för andra juridiska personen alltså beräknas enligt enhetliga regler oavsett om det är fråga om vad sommed den nuvarande terminologin betecknas som inkomst av fastighet, rörelseeller kapital. Allmännyttiga stiftelser, ideella föreningar m. fl. gynnasi dagens system genom att de är skattebefriade för vissa inkomsten För attåstadkomma att dessa subjekt fär samma ställning i det nya systemet föreslårURF att man i förekommande fall fär fördela inkomsten pä en skattepliktig ochen skattefri del. Vilken lösning som skall väljas får bedömas avStiftelse- och föreningsskattekommittén (Fi 1988:03) som för närvarandeutreder beskattningsreglerna för stiftelser och ideella föreningar (din1988:6). Några remissinstanser påpekar att URF:s förslag behöverkompletteras såvitt avser beskattningen av ideella föreningan Till följd av attföreningarnas verksamhet slås samman till en förvärvskälla kan vissa ickeavsedda effekter uppkomma. Ideella föreningar är enligt 7 S 5 mom. SIL heltfrikallade från skattskyldighet för inkomst av fastighet och inkomst avrörelse som till huvudsaklig del härrör från verksamhet som har naturliganknytning dll föreningens allmännyttiga ändamål eller av hävd utnyttjas somfinansieringskälla för ideellt arbete. Är övriga inkomster av rörelse ochfastighet så stora att inkomsterna med naturlig anknytning etc. inte utgör denhuvudsakliga delen är däremot hela inkomsten av fastighet och rörelseskattepliktig. är den skattepliktiga verksamheten ofta avgränsadtill en särskild förvärvskälla. En sammanslagning av förvärvskällorna fär isädana fall till följd att föreningar som redovisar sina skattepliktigafastighets- och rörelseinkomster i en särskild förvärvskälla riskerar attförlora skattefriheten för inkomsterna med naturlig anknytning etc. Omvänt kanföreningar som redovisar skattepliktig verksamhet i en särskildförvärvskälla bli skattebefriade om den ideella verksamheten eftersammanslagningen utgör den huvudsaklig delen. I avvaktan på stiftelse- och föreningsskattekommitténsförslag bör enligt min mening inga ändringar företas i fråga omskattskyldighetens omfattning för stiftelser och ideella föreningar. Ekonomiska föreningar är enligt BFL alltidbokföringsskyldiga oavsett vilken verksamhet som bedrivs. Detsamma gällerenligt annan lagstiftning för t. ex. I dessa fall är det intesärskilt ingripande att föreskriva att all inkomst - inkl. t. ex. reavinsteroch andra kapitalinkomster - skall beskattas enligt bokföringsmässiga grunder.Jag anser att man bör gå längre än sä och generellt tillämpa bokföringsmässigagrunder i fråga om juridiska personer som beskattas för inkomst avnäringsverksamhet. Detta innebär att bl. a. stiftelser och ideella föreningarkommer att beskattas enligt bokföringsmässiga grunder även om verksamhetenavser ren kapitalförvaltning. Ett väsentligt inslag i det nya skattesystemet är den nyareserven baserad på det egna kapitalet (K-surv). Surv bidrar till att reduceraskillnaden i beskattningen mellan eget och lånat kapital. ger enrätt till survavsättning en möjlighet till skattemässig utjämning avresultaten mellan olika år. Survavsättningbör få göras av ekonomiska föreningar (inkl. sambruksföreningar), sparbanker,mark- och regleringssamfälligheter, samt utländska juridiska personer såvittgäller svenska filialer. Med hänsyntill att syftet med surv är att dämpa effekterna av dubbelbeskattningen aveget kapital bör den inte få användas för sädan kapitalförval-tande verksamhetsom bedrivs av förvaltningsföretag (avsnitt 8.7.3) eller investmentföretag ochaktiefonder (avsnitt 8.8.1) eftersom dubbelbeskattningen där undviks på annatsätt. Som jag nämnde utreds stiftelsers och ideellaföreningars skattemässiga förhållanden. För stiftelser pågår ocksåöverväganden om den civilrättsliga regleringen (jfr Ds Ju 1987:14), En centralfråga i det sammanhanget är i vilken utsträckning stiftelser skall få bedrivarörelse. Det finns därför inte skäl att nu ge stiftelser och ideella föreningartillgång till surv. Enligt URFbör allmännyttiga bostadsföretag, bostadsföreningar och bostadsaktiebolag inteha rätt till surv. Jag delar denna bedömning. I övriga avseenden hänvisar jagtill vad jag tidigare anfört i avsnitt 7.3. Enligtgällande skatteregler har kooperativa föreningar rätt till avdrag för utdelningpå medlemsinsatser (2 S 8 mom. Syftet med avdraget är att lindradubbelbeskattningen inom den kooperativa sektorn. För aktiebolagen gerAnnellavdraget möjlighet till lindring av dubbelbeskattningen. Det ärväsentligt att all affärsverksamhet behandlas så likformigt som möjligt. Eftersomjag ovan föreslagit att Annellavdraget behålls för aktiebolagen bör ocksårätten till avdrag för utdelning på medlemsinsatser i kooperativa föreningarfinnas kvar. 8.10 Beskattning av enskild näringsverksamhet 8.10.1 Reserveringsmöjligheter m. m. Mittförslag: Egenföretagare får rätt att göra avsättning till surv med antingen på ingående eget kapital utan begränsning och av årets lönesummaeller av inkomsten för beskattningsåret. Investeringsreserverna ochuppfinnarkontona avskaffas. Skogs- och upphovsmannakontona behålls. Ränta påkontomedel beskattas genom en särskild källskatt på . Fartygs-,återanskaff-nings- och nyanskaffningsfonderna avskaffas också för enskilda näringsidkare.Även enskilda näringsidkare ges möjlighet att använda ersättningsfonderna. URF:sförslag: Egenföretagarna får rätt att göra avsättning till surv avutgående eget kapital och av lönesumman upp till 25 basbelopp. Dentotala reserven får inte överstiga 8 basbelopp. Upphovsmannakontona tas bort.Ränta på skogskonto beskattas genom en särskild källskatt på . I övrigadelar överensstämmer förslaget med mitt. Remissinstanserna:Näringslivsorganisationerna anser att den föreslagna begränsningen avreserveringsmöjligheterna till 8 basbelopp missgynnar Utrymmet för avsättningar i de minsta Prop. 1989/90:110och nystartade företagen är för begränsat. Därför föreslås att egenföretagarensinkomst skall få ingå i survunderlaget. Företrädare för upphovsmän ochuppfinnare, fiske- och rederinäring anser att upphovs- och uppfinnarkontonarespektive fartygsfonderna bör behällas. Skälen för mitt förslag: När det gäller egenföretagarnasreserveringsmöjligheter uppkommer som kommittén redovisat svåraavvägningsproblem. En utgångspunkt är att all näringsverksamhet, oavsettföretagsform, skall behandlas lika. måste skatteneutraliteteftersträvas mellan egenföretagare och löntagare. Till bilden hör ocksä attegenföretagarna ofta har ett ringa eller t. o. m. negativt eget kapital och fäanställda. Som jag tidigare redovisat bör egenföretagarnasreserveringsmöjligheter ges en något generösare inriktning än vad URF föreslånAvsättning till K-surv bör för egenföretagare fä göras av det ingåendeegna kapitalet. Eftersom försäljningar av näringsfastigheter skall redovisas iinkomstslaget kapital (avsnitt 6.4.11) bör dessa ingå i survunderlaget endasttill . Den lönebaserade reserveringsmöjligheten bör som URF föreslårbegränsas till av årets lönesumma. Någon övre gräns för avsättningarnasstorlek bör inte gälla. har ofta inget eller litetsurvgrundande kapital. Arbetet utförs huvudsakligen av egenföretagaren själv.Det gäller också för fria yrkesutövare m. fl. En kombinerad K- och L-survtillgodoser inte alltid sådana egenföretagares behov av inkomstutjämning. Enmöjlighet att göra en reservering grundad på den egna inkomsten, såsom genomden nuvarande resultatutjämningsfonden, bör därför vara ett alternativ till denämnda reserveringsmöjligheterna. En sädan inkomstbaserad reserv, I-surv, börfä uppgå till högst av årets inkomst. I-surv fyller också funktionen attförenkla beskattningen för företagare med liten volym på sin verksamhet. Det nya skattesystemet innehåller sänkta skattesatser ochen minskad progressivitet samt en generöst utformad generellreserveringsmöjlighet. Det bör endast i rena undantagsfall komma i fråga aftdärutöver införa reserveringsmöjligheten I det nuvarande systemet har vissa näringsidkare gettsrätt att på ett mer omfattande sätt skattemässigt jämna ut sina inkomstenEnligt särskild lagstiftning kan nämligen skogsägare, upphovsmän ochuppfinnare fördela sina inkomster över . Vidare haryrkesfiskare möjlighet att fördela sina inkomster avyrkesmässigt fiske inom ramen för systemet med allmän investeringsreserv. Att skogen sköts rationellt och avverkningarna hålls uppeutgör skäl för att behälla skogskontona. Även upphovsmannakontona bör finnaskvar. Med hänsyn till den latenta skatte- och avgiftsskuld som är knuten tillavsättningen pä skogs- och upphovsmannakontona bör av kontobehållningenfä tillgodoräknas survunderlaget.