prop · GD0343 · 1989-12-31 00:00:00 — Att denna fråga inte tidigare reglerats för andra institutän banker kan väl närmast förklaras av att det varit bankerna som gjort etableringarutomlands medan övriga institut av olika skäl inte engagerat sig i sådan verksamhet.Under senare år har emellertid både finansbolag och fondkommissionsbolag iviss utsträckning bildat dotterbolag utomlands. Det torde kunna förväntas attsådana etableringar blir vanligare i takt med att lättnader inträder påvalutaregleringens område. Bankinspektionendelar också kreditmarknadskommitténs uppfattning att kapitaltäckningsreglerna inte skall användas i syfte att uppmuntra viss verksamhet. De skäl som tidigare kunde åberopas för att genom lättnader i kapitalkraven söka åstadkomma en omstmkturering av en del av kredit marknaden föreligger inte längre och den förmånsbehandling, som särskilt bankernas investeringar i bostadsfinansierande institut har åtnjutit, bör därför upphöra. Kreditmarknadskommitténhar med exempel visat skillnaderna mellan Prop. 1989/90:43 den nu gällande avräkningsregdnoch en beräkning av kapitalkravet på Bilaga 2 koncernbasis. Denna skillnad uppslåräven om kapitalkravel för placeringarna är detsamma i moderbolaget ochdotterbolaget. I den redogörelse för argumenten för en koncernsyn sominspektionen tidigare gjort har skälet för en koncernberäkning huvudsakligenvarit att man velat förhindra den ytterligare utlåningskapacitet som kundeskapas genom en etablering i ett land där kapitaltäckningskraven var lägre än imoderbankens hemland. har anfört är ännu ett skälför att ersätta en avräkningsregd med en beräkning på koncernbasis. Koncernsynenpå kapitaltäckningskraven har ingående behandlats av kreditmarknadskommittén.Dess förslag gmndar sig på de regler som i detta avseende gäller för bankema.Dessa regler tillkom på förslag av banklagsutredningen och innebar attkoncernsynen tillämpades med hänsyn till hur stor andel en moderbank ägde iutländska etableringar. Koncernberäkning föreslogs då ske från ett innehav av20% i en etablering utomlands. Förslaget gjordes mot bakgrund av deförhållanden som då rådde. ägde två svenska affärsbankeraktier motsvarande drygt 20 resp. i var sin stor bank utomlands. Detbedömdes då mindre tillfredsställande att låta koncernberäkningen ske från ett50 pro-centigt delägarskap i relativt små banker och låta en annan syntillämpas på banker med mera betydande verksamhet. Detta medförde emellertidatt en princip som benämnes kvotkonsolidering föreslogs. Då de åberopade ägarintressenanu avvecklats och då huvuddelen av engagemang i utomlands etablerade banker ochandra institut numera göres med ett minst 50 procentigt innehav är detnaturligare att övergå till den enklare koncernprincipen. anfört innebär koncernsynen att kapitalkravenberäknade på koncernbasis blir strängare än den nu gällande. Med detta beräkningssättkommer den nuvarande avräkningsregdn för etableringar att minska i betydelsenär det gäller att beräkna kapitalkravet för moderbolaget i en koncern.Avräkning i moderbolaget för sådana tillskott lill andra bolag som omfattas avkoncernberäkningar har därför föreslagits slopad. Bankinspektionen uttalar sintveksamhet till detta av principiella skäl men kan acceptera att förslagetgenomförs med hänsyn till att reglerna om koncernberäkning tillgodoser attbrist inte uppstår i moderbolaget. Inspektionen anser dock att reglerna omkoncernberäkning i 2 kap. 8 § 4 st. bankrörelselagen bör få en något ändradutformning när det gäller tillskott understigande av aktiekapitaleti ett annat bolag. Deförslag till vissa avsteg som föreslagils för och förFöreningsbankernas Bank är en nödvändig anpassning till de båda bankernasfunktion som central bank inom resp. organisation. förslag till 2 kap. 10 § bankrörelselagen skallbanken uppfylla dels kapitalkravet för banken, 190 delsden del av kapitalkravet i företaget som svarar mot bankens andel i Prop.1989/90:43 företaget. Enligt kapitaltäckningsgruppens förslag har bland övriga änd-Bilaga 2 ringar bortfallit kravet "". Nyttalternativ lill bestämning av tidpunkten framgår ej av nämnda paragraf Dettaskulle kunna tolkas så att kravet endast behöver uppfyllas vid den tidpunktkoncernredovisningen avser, dvs. balansdagen för moderbanken. Riksskatteverketanser att om syftet är att kapitalkravet skall vara uppfyllt även vid andratillfällen än på balansdagen bör detta anges. Riksskatteverketpekar på att kapitaltäckningsgmppens förslag om att den konsolideradekapitalbasen skall beräknas utan avdrag för eventuella minoritetsintressenansluter sig till den s.k. enhetsteorins minoriietsbe-grepp. Riksskatteverketanser att gruppens synsätt kan vara försvarligt i detta sammanhang, men förslagetborde ha motiverats då det innebär att avsteg från den förhärskande synen påminoritetsintresset. Kapitaltäckningsgmppensförslag atl ersätta kreditmarknadskommitténs komplicerade beräkningsförfarandemed befintliga regler för koncernbalansräkning är enligt bådeen förenkling och förbättring. Man frångår således kvotkonsolideringsprincipen,som inte är re-dovisningsmässigt etablerad, till förmån för välkändakoncernredovisningsregler. Detta innebär att bankbranschen även i dettaavseende anpassas till de redovisningsregler som gäller för svenskt näringslivi allmänhet. Koncernredovisning utgör emellertid det mest kompliceraderedovisningsområdet och rymmer frågeställningar där den företagsekonomiskateoribildningen ej nått allmän acceptans. Detta förhållande talar enligt riksskatteverketför att bankverksamhetsbranschens redovisningsfrågor bör tillhörabokföringsnämndens ansvarsområde. 5.3 Fullmäktige i riksbank Fullmäktigeframhåller att de kapitalkrav som gäller ger möjligheter till enbetydande uttunnig av det egna kapitalet (kapitalbasen) i en bankkoncern,vilket sammanhänger dds med att det som moderbolaget tillskjutit somaktiekapital i bostadsinstitut, kommuninstitut eller annat kreditaktiebolag,där staten är delägare, endast kräver 8 procents kapitaltäckning, dels med attavräkning för innehav av organisationsaktier i andra bolag som driverbankverksamhet i praxis har gjorts inte enbart från moderbolagets eget kapitalutan från hela dess kapitalbas. Detnuvarande systemet föreslås ersatt med ett som förhindrar en uttunning av detegna kapitalet och som är mer enhetligt uppbyggt. En bank skall enligt såväl kreditmarknadskommitténssom kapitaltäckningsgruppens förslag uppfylla dels kapitalkravet för banken, ddsett konsoliderat kapitalkrav. Enligt kreditmarknadskommitténs förslag skall detkonsoliderade kapitalkravet beräknas enligt en kvotmelod. som driver bankverksamhet skall täckas av moderbanken i förhållandetill dess ägarandel i företaget. Kapitaltäckningsgruppen föreslår i stället ienlighet med Cooke-reglerna atl det konsoliderade kravet beräknas på koncernbalansen. Fullmäktigehar intet all erinra mot någon av de föreslagna metoderna. Detär enligt fullmäktiges mening angeläget att konsistensen och systema- Prop.1989/90:43 tiken i kapitaltäckningsreglerna förbättras på detta område.Eftersom ka- Bilaga 2 pilalläckningsgmppens förslag bas;eras på Cooke-reglernabör dess förslag genomföras. regler skall kapitalkraven tillämpas på "a Consolidatedbasis to banking groups" ('s "1"). Gruppen föreslåratt i koncernberäkning av kapitalbas och kapitalkrav skall ske medutgångspunkt från en koncernbalansräkning. Däremot stöder bankföreningen inte gmppens förslag att de svenskakapitalkraven skall gälla inte endast för en koncern som helhet utan dessutomäven för vart och ett av koncernens olika företag. Detta är en svensk skärpningutöver Cooke-överenskommdsen och konsekvenserna härav kan för vissa svenskainstitut bli allvarliga konkurrensnackdelar jämfört med utländska konkurrenter.Bankföreningens bestämda uppfattning är därför att i enlighet med Cooke-överenskommdsendet bör vara tillräckligt även i all kapilalkrav tillämpas endast på enkoncern som helhet. Gruppen antyder lösningar av liknande slag . Omstatsmakterna skulle anse att det inte är tillräckligt att kapitalkrav uppfyllsenbart på totalnivå för en koncern, vill bankföreningen föreslå en regel somstadgar att inom en koncern kapitalkrav även skall uppfyllas för bank som ingåri koncernen. Alternativt kan regeln utformas så, att regeringen ellerbankinspektionen får rätt all medge undanlag från kapilalkrav för vissainstitut ingående i en koncern. Gruppenföreslår att reglerna om konsoliderad kapitaltäckning tills vidare endastskall gälla för koncerner som omfattar banker, kreditmarknadsbolag och fondkommissionärermen däremot inte i fråga om hypoteksinstituten. Om hypoteksinstituten, ienlighet med kreditmarknadskommitténs förslag, får möjlighet att bilda s. k.organisationsbolag vilket dock bankföreningen anser olämpligtmed hänsyn till den pågående översynen av hypoteksinstitutens verksamhet ochrörelseregler är det enligt bankföreningens uppfattning uppenbart att, av konkurrenslikhelsskäl,reglerna orn konsoliderad kapitaltäckning måste gälla för hypoteksinstituten påsamma sätt som för övriga kreditinstitut. Kapitaltäckningsgruppensförslag till regler om konsoliderat kapitalkrav får enligt vissa effekter som är mycket olyckliga och knappast avsedda. Dessa berör de banker som tidigare bildat helägda bolag för driften och skötseln av det egna fastighetsbeståndet. Bankerna är av hänsyn till rådande bokföringsmässiga principer förhindrade att i bok föringen skriva upp värdet på egna fastigheter till marknadsvärde så länge taxeringsvärdet är i nivå med eller lägre än bokfört värde. För att kunna utnyttja den värdemässiga skillnaden mellan marknadsvärde alt. högsta 192 skattemässiga värde ochbokfört värde har det förekommit att fastigheter Prop. 1989/90:43 sålts till helägdadotterbolag. Detta förfarande har underställts bankin- Bilaga 2 spektionensprövning och har således skett med uttryckligt godkännande av denna myndighet.Förfarandet har givetvis i vederbörlig ordning föranlettrealisationsvinstbeskattning. Den slutliga och avsedda effekten har blivit attdet bundna egna kapitalet i moderbolaget förstärkts. Med det förslag omkonsoliderad kapitaltäckning som föreligger går de tidigare uppnådda kapitalbashöjandeeffekterna förlorade i den konsoliderade kapitaltäckningen, eftersom intemvinsterelimineras. Förslaget får alltså på detta sätt retroaktiva effekter förtidigare genomförda rättshandlingar, vilket enligt meninginte är rimligt. Itraditionell koncernredovisning har även gällt all uppskrivningsbelopp hänförligttill värdering av fastighetsinnehav skall elimineras i koncernredovisningen.Förstärkning av det egna kapitalet i koncemen skall således ske först när koncemenerhållit realiserad vinst genom extern försäljning. Denna redovisningspraxissynes ha ändrats med innebörd att uppskrivning avfastighetsinnehav ej behöver elimineras, under fömtsättning att det bokfördavärdet i koncembalansen inte överstiger fastighetsinnehavets totalataxeringsvärden. Härigenom uppkommer likställdhet mellan banker, som har helaeller delar av fastighetsinnehavet organiserat i dotterbolag, och banker somvalt att ha faslighetema i moderbolagets balansräkning. Sparbanksföreningenvälkomnar en sådan förändrad redovisningspraxis. Under fömtsättning att denbeskrivna redovisningsmetoden, som alltså avviker från tidigare praxis, kommeratt varaktigt anses som god redovisningssed, föreligger i detta avseendekonkurrensneutralitet vid upprättande av konsoliderad balansräkning mellanbanker som valt dotterbolagskonstmktionen och banker som har sina uppskrivnafastighetsinnehav i moderbolagets balansräkning. Det kan dock inte uteslutasatt uppskrivningsbelopp av ifrågavarande slag skall elimineras , t.ex. genom en intemationell samordning av koncernredovisningsregler.Sparbanksföreningen hemställer därför att det i lagen görs ett uttryckligtundantag från reglema om konsoliderad kapitahäckning i nu avsedda fall elleratt bankinspektionen får möjlighet att medge motsvarande undantag.Sparbanksföreningen anser det även vara rimligt att undantag av nu angivetslag görs så atl uppskrivning av fastighetsinnehav också får ske om denfaktiskt påvisade substansen överstiger taxeringsvärdet, dvs. att uppskrivningfår ske upp till fastighetsinnehavets marknadsvärde. 5.6 i (LO) Tidigareföljdes i svensk banklagstiftning och banktillsyn principen att egentlig bankverksamhet över huvud taget inte kan flyttas ut till dotterfö retag. Genom bankinspektionens bedömningar erhöll bankema allt oftare tillstånd att bedriva verksamhet i dotterbo lag. finns en i lag utvidgad rätt för banker till dotterbolagsbildning för bankanknutna verksamheter. 1 förberedelserna för denna instämde LO i förslaget att en bank bör ges möjlighet atl driva fondkommissionsrörelse i särskilt bolag, motsatte sig att en bank skulle 193 13 1989/90. medgesrätt flytta ut centrala bankverksamheter till dotterbolag och av- Prop.1989/90:43 styrkte att en bank skulle kunna ingå som dotterbolag i en koncem,oavsett Bilaga 2 om denna kan betecknas som finansiell eller inte ochoavsett om moderbolaget är bank eller inte. Genomden faktiska utvecklingen har bankerna kommit att bilda koncemer med relativtmånga dotterbolag och även att ingå i koncemer som dotterbolag. Det är motdenna bakgmnd en reform nu krävs av sättet att beräkna kapitalbas och kapitaltäckningskrav.Det föreslås av kreditmarknadskommittén att beräkningen förändras från atlvara baserad på bankaktiebolaget, kompletterat med vissa avräkningar, lill attske på konsoliderad nivå för bankkoncernen. Därvid utsträcks konsolideringsprincipentill att avse varje aktieinnehav, där banken äger av aktierna ellerhar av rösträtten. I de fall andelen understiger och övrigadelägare också är banker skall en konsolidering också ske. En konsekvens avförslaget skulle bli att kapitalkravel stramas upp för vissa banker.Sparbankerna och föreningsbankerna samt vissa bankaktiebolag får inga ellerendast något förändrade kapilalkrav. Däremot kommer några stora affärsbankeralt få inte obetydligt skärpta krav. LOtillstyrker detta förslag, som får anses angeläget mot bakgmnd av denförgreningsutveckling inom bankväsendet, som statsmakterna under hand släpptfram. 6 Särskilt om konsekvenser av förslagens genomförande 6.1 Fullmäktige i riksbank Fullmäktigei riksbank framhåller att generellt höjs såväl kapitalbasen somkapitalkravet i bankerna vid en övergång till de av kapitaltäckningsgmppenföreslagna kapitaltäckningsbestämmdsema. Höjningen av kapitalbasen beror på alt50% mot av värderegleringsreserverna får räknas in och dettautan beloppsbegränsning. Enligt nu gällande regler får högst inräknas ettbelopp motsvarande det egna kapitalet. I det övervägande antalet banker är värderegleringsreservemamer än dubbelt så stora som det egna kapitalet. Det innebär också att utrymmetför förlagslån, som får inräknas också till ett belopp motsvarande det egnakapitalet, ökar. Uppjusteringen av den kapitalbas som erfordras för attkapitalkraven skall uppfyllas kan beräknas bli än större, procentuellt sett, änhöjningen av den faktiska kapitalbasen. Kapitalulnyttjandegraden skulle såledeskomma att stiga. Höjningen av den erforderliga kapitalbasen beror främst på attkapitalkraven för lån till kreditinstitut höjs från O till 1,och alt kravenför lån mot botleninteckning i bostadsfastighet och jordbmksfastighei stigerfrån till 4 resp. . Detunderlag som föreligger för att bedöma hur kapitalkraven slår på olika institut är ofullständigt. De preliminära bedömningar som kan göras, tyder på att bankerna, på något undantag när, uppfyller kapitalkraven enligt kapitaltäckningsgruppens förslag. Cooke-överenskommdsengäller emellertid inte banken utan den konso- Prop. 1989/90:43 lideradebankkoncernen. Dessa bör generellt ha en högre kapitalnyttjan- Bilaga 2 degradberoende dels på att den erforderliga kapitalbasen i dotterbolagen, ochsärskilt bostadsinstituten, höjs dels på att dessa bolag intekräver stort eget kapital i moderbolaget. Det förefaller sannolikt att det förflera bankkoncerner krävs kapitaltillskott och för några av dem betydandtillskott för att de skall fylla Cooke-överenskommdsens krav på kapilaltäckning.Den anpassning, som erfordras för etl enskilt institut om kapitalkraven inte äruppfyllda, kan bestå i tillförsel av riskkapital, intemt eller externtgenererat, och/eller utförsäljning av tillgångar. För de bankkoncemer somuppfyller de konsoliderade kapitalkraven kan uppfyllelsen av kraven på varjeinstitut i koncernen också uppnås genom att en omstmkturering av kapitalbasenföretas. Deändrade kapitaltäckningsreglerna innebär ökade finansieringskostnader förbostadsinstituten som instituten sannolikt kommer att behöva emitterabetydande volymer förlagslån. För att förbättra räntenettot i dessa institutmåste sannolikt även en höjning av utlåningsräntorna äga mm. Då en stor del avutlåningen är räntesubventionerad, kommer detta att leda till ökade utgifterför staten i form av räntesubventioner. Kapitaltäckningsgmppenreferar till vissa preliminära sifferberäkningar som bankföreningen tidigare gjortför affarsbankskoncemema i genomsnitt när det gäller Cooke-reglernas effekter.Senare och mer detaljerade beräkningar, som affärsbankema gjort medutgångspunkt i gmppens förslag, framgår nedan. Samtliga medlemsbanker och fem av deras faslighetsinstitut har gjortberäkningar för att jämföra effekterna av kapitaltäckningsgmppens förslag mednuvarande regler. Beräkningama avser 1988 12 31, efter bokslutsdispositioner.De viktigaste resultaten är följande: För 12 svenskägda banker moderbolaget: Relationen kapitalbas/kapitalkrav ökar för gmppensom helhet från nuvarande till . Spridningen mellan bankema skulle variera mellan175% och . En bank skulle komma . För 7 svenskägda banker koncerner (samt GotaGruppen): Relationen kapilalbas/kapitalkrav minskar för gmppensom helhet från nuvarande till . Spridningen mellan koncemerna skulle variera mellan115% och . Två koncerner skulle komma med ettsammanlagt underskott på . För 5 bankägdafastighetsinstitut: Garantifondförbinddsersom motsvaras av ej inbetalt kapital har ej med räknats i kapitalbasen. Relationenkapilalbas/kapitalkrav skulle för gmppen som helhet bli Prop. 1989/90:43 . (Jämförelser med nuvarande upplåningsregler är svåra att Bilaga2 Spridningen mellan instituten skulle variera mellan45% och . Ett totalt kapitalunderskott på drygt 6 miljarderkronor skulle uppkomma. För9 utlandsägda banker: Relationenkapitalkrav/kapitalbas minskar för gmppen som helhet från nuvarande till . Spridningenmellan bankerna skulle variera mellan och . Tvåbanker skulle komma med ett sammanlagt underskott på . Avberäkningarna framgår klart att de största problemen att klara kapitalkravenskulle uppkomma för fastighetsinstituten. Detta är ell starkt argument förbankföreningens förslag som redovisats under konsoliderad kapilaltäckning altkapitalkrav endast skall tillämpas på en koncern som helhet. Somett sätt att minska kapitalkraven anger gmppen möjligheten för ett institut att"avyttra tillgångar, företrädesvis med högt kapitalkrav, till andrainstitut eller sälja ut dem på marknaden i form av värdepapper". Häremotkan invändas att försök till sådana åtgärder skulle stöta på så stora problemav olika slag atl denna väg inte torde kunna medföra någon nämnvärd lösning avproblemen. Detär lätt att instämma i gmppens uppfattning att de föreslagna kapitalkravenkommer att göra det nödvändigt för kreditinstituten att generera mer kapitalinternt, dvs. genom förbättrade vinstmarginaler, vilket i sin tur sannoliktkräver en höjning av utlåningsräntoma. Ettspeciellt problem i fastighetsinslituten är att dessas utlåning löper med långaräntebindningstider. Efter visst antal år numera vanligtvis harvisserligen instituten möjlighet att höja utlåningsräntan, dock ofta endastunder fömtsättning att institutets egen upplåningskostnad ökat genom höjdaobligationsräntor. En parallell höjning av utlåningsräntan kan då ske, vilketemellertid innebär att räntemarginalen förblir oförändrad och något bidrag tillde ökade kapitalkravskostnadema inte erhålls. Detta betyder att för en stor delav utlåningen kan en förbättring av räntemarginalen eventuellt åstadkommasförst när lånetiden formellt utlöper. Eftersom det således kommer att tamycket för fastighetsinstituten att genomföra den erforderligamarginalförbättringen på den gamla lånestocken, uppstår en stark press att sålångt möjligt förbättra räntemarginalen på nya faslighetskrediter. Detta kanmedföra starkt stigande bostadskostnader för de boende och/eller staten viabostadssubventionssystemet. Fastighetsinstitutensmöjligheter att genomföra den erforderiiga förbättringen av räntemarginalen ärberoende av konkurrenssituationen på marknaden för fastighetskrediter. Här ärtvå faktorer av stor betydelse. Konkurrentertill fastighetsinstituten är bl.a. försäkringsbolagen, vilkas fastighetskreditgivning dock inte drabbas av ökade kapilalkrav. ringsbolagenfår därmed en fördel som skulle leda till en snedvridning av Prop. 1989/90:43konkurrensförhållandena på fastighetskreditmarknaden. Denna konkur- Bilaga 2rensfördel, som även framhålls i rapporten, är oacceptabel. Det får förutsättasatt förslag till lösning av dessa problem skyndsamt framläggs av den arbetsgmppsom tillsattes av för att utreda branschglidningsfråganmellan bankverksamhet och försäkringsverksamhet. arbetar inte med samma konkurrensfömtsättningar.Stadshypotek har i flera viktiga avseenden t.ex. vad gäller skatteregler ochstatlig grundfond konkurrensfördelar jämfört med övriga fastighetsinstitut,vilket innebär alt inte har samma behov av marginalförbättringarsom konkurrentema. Dessa institut kan därför få svårigheter att genomföra denerforderliga marginalförbättringen. Del finns anledning utgå ifrån alt förslagtill ändring av dessa konkurrensolikheter skyndsamt framläggs av de statligakommittéer som gör en översyn av bl.a. verksamhetoch skatteregler. Enligtde beräkningar förbundet gjort kommer de nya kraven att leda till att föreningsbankemafår en mer ansträngd kapitaltäckningssituation än . För gmppensom helhet ökar kapitalutnyttjandegraden kraftigt. Läget är emellertid intevärre än att man räknar med att klara kapitaltäckningen; möjligen kan någoneller några centrala föreningsbanker tvingas tillgripa extraordinära åtgärder. Hypoteksbankenframhåller att som helhet leder förslaget till en fördyring av lantbmkskreditgivningen.Härigenom ökas lantbmkarens kostnader, vilket i sista ändan resulterar i dyrarelivsmedel för konsumenterna. 6.6 i (LO) Reformenmedför viss skärpning av kapitalkraven och därmed kostnader förkreditinstituten. Reglerna appliceras också på kreditmarknadsbolagen.Kreditaktiebolagen är tillsammans med hypoteksinstituten den kategori somdrabbas hårdast. Den troliga följden blir att räntan för lån mot säkerhet ibostads-, affärs- och jordbruksfastighet måste höjas. Då försäkringsbolageninte träffas av dessa kapitaltäckningsregler är det troligt att de kommer attöka sin andel av nämnda inteckningslån. Fömtomde konkurrensfördelar som försäkringsbolagen skulle få genom förslaget kan det inte uteslutas att även andra stmkturändringar kan kom ma alt ske när kapitaltäckningsreglema har fått effekt på bostadskredit- 197 marknaden,främst genom höjda räntenivåer. Det är t.ex. ganska uppen- Prop. 1989/90:43bart att större låntagare kommer att försöka ordna sin fastighetsfinansi- Bilaga 2 ering på egen hand på kreditmarknaden. Även fastighetsfinansieringutanför den organiserade kreditmarknaden skulle kunna få en ny grund påungefär samma sätt som var fallet . Ävenstaten själv, i egenskap av stor subventionsgivare till bostadssektorn, haranledning att fundera på hur de olika subventionssystemen skall anpassas tilleffekterna av nya regler, främst effekterna på räntenivåerna. Hur storaräntehöjningarna blir är omöjligt all fömtse med någon större säkerhet.Räkneexempel kan dock göras. Om man utgår från en halv procentenhets höjning avräntenivåerna, en höjning som kan sägas ligga i mitten av de bedömningar somgjorts, skulle det leda till ökade utgifter på räntebidragsanslaget med ca 3000milj.