prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — En samtidig anpassning avkostnaderna till förändringen i elevunderlaget kan i praktiken inte göras.Därför blir konsumtionen avseende utbildning relativt underlångtidsbudgetperioden. ökar denlandstingskommunala konsumtionen med i genomsnitt . Ökningenär i första hand en följd av befolkningsutvecklingen. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Tabell 6.2.5 Årlig volymförändring inom denlandstingskommunala verksamheten 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Genomsnittlig volym förändring 1990-95 I egen kalkyl till 1990 årslångtidsutredning behandlas kostnadsökningar till följd av denmedicinsk-tekniska utvecklingen som en följd av redan fattade beslut. Motivettill denna kalkylförutsättning är att landstingen enligt hälso- ochsjukvårdslagen skall ge hälso- och sjukvård av god kvalitet. Kostnadernaför omsorgerna otn de psykiskt utvecklingsstörda antas öka ,vilket motsvarar den genomsnittliga volymökningen . Utbyggnadensker i enlighet med omsorgslagen, vars ambition är att de utvecklingsstörda sålångt möjligt skall integreras i samhället. Investeringarna utgjorde och i början av1970-talet av de totala utgifterna i kommuner och landsting. Under1980-talet har investeringarnas andel minskat från till avutgifterna. I beräkningarna för åren 199095 ökar investeringsvolymen med igenomsnitt inom primärkommunerna och med inom landstingen. Närskattereformens andra steg införs kommer kommuner och landsting attkunna lyfta av all ingående moms. Det innebär att sektorns investeringsutgifter,räknat i löpande priser, minskar väsentligt. Åven konsumtionsutgifternapåverkas av denna förändring. Utvecklingenav kommunernas investeringsvolym är osäken Om utbyggnaden av barnomsorgenskall kunna genomföras krävs förhyrning av befintligalokaler eller att barnen i ökad utsträckning omhändertas i hemmiljö. Därtillkrävs en ökning av de kommunala investeringarna med . Diagram 6.2 Den kommunala sektorns investeringar i procentav summa konsumtion och investeringar 1950-1987 Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Källa:SCB:s Kommunernas finanser 1988. Här inkluderas även den affärsdrivande verksamheten. De kommunala transfereringarna uppgår till ca 55 miljarderkn, varav ungefär hälften avser transfereringar tili hushåll. bostadsbidrag, KBT och socialbidrag, vilka realt beräknas minska någotunder den kommande femårsperioden. Kostnadsersättningar för vård och omsorgerberäknas öka i takt med den kommunala konsumtionsutvecklingen. privat vård och bidrag till kooperativ verksamhet har inte förutsattsöka. En eventuell ökning av denna verksamhet bör dock leda till en samtidigminskning av den kommunala konsumtionen. Transfereringarna ökar mätt i löpande priser, mycketkraftigt när de ekonomiska effekterna av momsreformen ochden reformerade inkomstbeskattningen skall neutraliseras. Den kommunala sektorn har redovisat ettnegativt finansiellt sparande, d.v.s. skillnad mellan inkomster och utgiftenFör beräknas underskottet i det finansiella sparandet uppgå till ca 9mdr kn Underskotten har finansierats genom upplåning, ianspråktagande avfonderade medel, försäljning av tillgångar samt höjning av kommunalskatterna. Denkommunala sektorns rörelsekapital är i stort sett förbrukat och kan alltsåinte mycket längre användas som finansieringskälla. Upplåningen torde inteheller öka särskilt mycket. Försäljning av kommunala tillgångar torde fortgåytterligare . Denna finansieringskälla innebär dock pä sikt att kapitaletförsvagas, om inte försäljningsinkomsterna användas till återinvesteringareller nettoamorteringan Viktenav oförändrade kommunala skattesatser kommer efter skatterefor- Prop.1989/90:150 mens genomförande att betonas mer . På lång sikt måstedärför Bilaga 1.2 obalansen i den kommunala ekonomin åtgärdas. Långtidsbudgetetensberäkningar visar sammanfattningsvis följande: * Ett stort underskott, ca 20 miljarder kn, i detfinansiella sparandet . * En förbättring av sektorns ekonomi uppkommer åren1991 -1992 till följd av den tvååriga eftersläpningen vid utbetalningarna avkommunalskatt. * Vid volymökning uppkommer ett långsiktigtunderskott i det finansiella sparandet. Underskottet motsvarar under periodenca 4-5 kn/skn i utdebitering. Diagram 6.3 Finansiellt sparande i kommunala sektorn Volym , hSgalt. 88 89 90 91 92 93 94 95 Källa: , , ,. Den"puckel" som illustreras i diagrammet över det finansiella sparandetförklaras huvudsakligen av det system som gäller för reglering av kommunalskattemedelmellan staten och kommunerna. Den tvååriga eftersläpningen och det s.k.avräkningsförfarandet innebär att kommunernas utgifter och inkomster inte ökari samma takt när en nedgång i inflationstakten är att vänta. Detekonomiska läget i kommuner och landsting är nu mycket ansträngt. Sektorn somhelhet visar stora underskott i det finansiella sparandet. Förutsättningarnaför enskilda kommuner och landsting att klara situationen de kommande årenvarierar emellertid. De reala kalkylerna pekarmot volymökning . Möjligheterna tillomstruktureringar i befintlig verksamhet har emellertid inte beaktats ikalkylen. Bristenpå personal inom barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård begrän- sarmöjligheterna att genomföra en så kraftig volymökning, även om ekonomiskaresurser skulle finnas. Denkommunala sektorn förfogar över betydande resursen Omfattningen av de kommunalaåtagandena har aldrig varit större . Det blir än mernödvändigt att ompröva den befintliga verksamheten. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 6.3 Offentligt sparande - slutsatser Det samlade finansiella sparandet i offentlig respektiveprivat sektor är definitionsmässigt lika med bytesbalansens saldo. Denoffentliga sparandet är beroende av en mängd faktorer bl a variationer ibefolkningens åldersammansättning och förekomsten av offentliga pensionssystem. Det finansiella sparandet i den offentliga sektom harkraftigt förbättrats . Orsaken ärhuvudsakligen att statsbudgetens stora underskott successivt minskat och väntsi överskott. Inom ramen för socialförsäkringssektorn har dessutom AP-fondensfinansiella sparande vuxit något till följd av att inkomsternafrån avgifter och ränteinkomster ökat i snabbare takt änpensionsutbetalningarna. har dock en allt större andel avränteinkomsterna måst användas för att klara pensionsutbetalningarna. Kommunsektorns finansiella sparande har däremot minskatunder perioden. Främst beror detta på en snabb konsumtionstillväxt till följdav flera ambitionshöjande beslut. Därutöver har statsbidragen avindexerats isyfte att dämpa sektorns expansionstakt. I diagram 6.4 redovisas det totala finansiella sparandet ioffentlig sektor /84-1989/90. Diagram 6.4 Finansiellt sparande i offentlig sektor1983/84- 1989/90. Miljarderkn, löpande priser 1983/841984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 Källor:Statistiska centralbyrån och . 6.3.2Utveckling fram tilll995 Prop. Enligt årets långtidsutredning (LU 1990) finns det anledningatt av demogra- ° fiska skälförvänta sig att hushållssparandet skall öka . Det offentliga sparandet beräknas öka något och stabiliseras som andel av BNP 1994/95.Detta förutsätter dock att den samhällsekonomiska utvecklingen följer den gynnsammarepris- och löneutvecklingen (lägalternativet). Om ekonomin istället utvecklasenligt den högre pris- och löneutvecklingen (högalternativet) sjunker detfinansiella sparandet som andel av BNP till mot slutet avperioden. 1 det följande diskuteras sparandeutvecklingen i respektive sektor ilågalternativet. Enligt långtidsbudgetens beräkningar förväntas detstatliga sparandet öka . I socialförsäkringssektorn däremot beräknassparandet minska som andel av BNP. AP-fondens finansiella sparande beräknasminska kraftigt beroende på dels att allt fler pensionärer erhåller full ATP,dels på fallande ränteinkomsten Sparandet inom arbetsmarknadsfonden är enfunktion av arbetslösheten och vid fortsatt låg arbetslöshet ökar överskotteni fonden. Sammantaget innebär detta att sektorns bidrag till det offentligasparandet ännu är stort i absoluta tal men minskande . I kommunsektorn beräknas det sammantagna finansiellasparandet bli negativt , Detta gäller även vid ett antagande om1 % konsumtionstillväxt. En slutsats av ovanstående resonemang är således att detpositiva bidraget till offentligt sparande under den framförliggande periodenförväntas komma från staten. Mot bakgrund av detta finns det skäl att diskuterastabiliteten i de redovisade statliga överskotten. Statsbudgeten är en spegelbild av ekonomin som helhet, iden meningen att inkomst- respektive utgiftsutvecklingen är beroende avkonjunkturutvecklingen. Exempelvis styrs en mycket stor andel av utgifterna påbudgeten av regelsystem med automatiska bindningar till bl a KPI, allmänräntenivå samt löneutvecklingen. Om samhällsekonomin istället skulle utvecklas i enlighetmed det högre pris- och lönealternativet, dvs med en lägre tillväxt och enhögre arbetslöshet som följd, så minskar det offentliga sparandet mätt somandel av BNP. Skillnaden i offentligt sparande motsvarar av BNP ellerca 60 mdr kn Det är vidare viktigt att notera attlångtidsbudgettekniken i sig innebär att utgifterna är mycket snävt beräknadeoch erfarenhetsmässigt tenderar att underskatta utgiftsutvecklingen. Diagram 6.5 Finansiellt sparande i offentlig sektor 1989/90-1994/95 i låg-respektive högalternativet. O 89/90 90/9191/9292/9393/9494/95 1989/90:150 Bilaga1.2 7 Konsekvenser av beräkningsresultaten Prop. Bilaga 1.2 Den offentliga sektorns finansiella sparandeutvecklas som framgått av tidigare avsnitt mycket olika beroende på vilkenpris- och löneutveckling som antas. En utveckling enligt, framför allt, dethögre pris- och lönealternativet ställer krav på ett ökat privat sparande föratt bytesbalansen inte ska försämras. Det privata sparandet är mycket lågt även vidfull sysselsättning och fullt kapacitetsutnyttjande. Den kommandefemårsperioden kan hushållssparandet förväntas öka något dels till följd avskattereformen, dels beroende på att effekterna av 1980-talets omfattandeavreglering av kreditmarknaden kan förväntas avta successivt. Dock kankonstateras att det knappast är realistiskt på kort sikt med så storasparandeöverskott i den privata sektorn att dessa skulle kompensera ettkraftigt sjunkande offentligt sparande . Ytterligare ett motiv för ett överskott på statsbudgetenär att detta innebär en amortering av statsskulden. Ränteutgifterna uppgår förnärvarande till av statsbudgetens utgiften En fortsatt amortering avstatsskulden avlastar budgeten successivt dessa ränteutgifter och ger utrymmeför skattesänkning eller angelägna reformanspråk. I den mån statsskulden ärplacerad utomlands utgör den en restriktion på den ekonomiska politikenshandlingsfrihet. Den framtida demografiska utvecklingen, med en successivtåldrande befolkning, ställer stora krav på ökade utgifter för bl.a. vård,omsorg och pensioner. Av särskilt intresse i detta sammanhang ärkonstruktionen av de offentliga pensionssystemen. Sparandet i AP-fonden skullebehöva vara betydligt högre än vad som är fallet för att klara deframtida pensionsåtagandena. Problemen blir allt större in på nästa sekel. Omman vill undvika att alltför stora sparkrav ställs på den förvärvsaktivabefolkningen när försörjningsbördan med tiden växer borde det offentligasparandet öka kraftigt . Som tidigare framgått visar beräkningarna ilågalternativet ett överskott i statsbudgeten . Samtidigtförsämras det finansiella sparandet sammantaget i övriga sektoren 1högalternativet försämras sparandet inom samtliga offentliga sektorer ochberäknas mot slutet av perioden kraftigt minska som andel av BNP. 1 tabell 7.1redovisas de sparkrav som skulle behöva ställas på statligt sparande ihögalternativet för att hålla den offentliga sektorns sparande somandel av BNP. Tabell 7.1 Finansiellt sparande i staten för bibehållensparkvot i högalternativet Löpandepriser, miljarder kronor - Miljarder kr. Av tabellen framgår behovet av ett sparkrav på ca 60miljarder kn mot Prop. 1989/90:150 slutet av perioden. Av stor betydelse för samhällsekonomin och inte minstsparandet är det samlade skatte- och avgiftstrycket. Ett högt skattetryckskapar i sig problem för ekonomins sätt att fungera. /91beräknas skattetrycket motsvara av BNP. Internationellt sett är dettamycket högt, vilket måste tas i beaktande med tanke på Sverigesutlandsberoende. Som framgår av ovanstående resonemang talar ett antalomständigheter för ett sänkt skattetryck. Om det finansiella sparandet i denoffentliga sektorn skall hållas måste, vilket framgår av tabell 7.1,takten i utgiftsökningarna begränsas . Detta gäller i än högre gradom inte pris-och löneökningstakten kan dämpas. I tabell 7.2 redovisas krav påstatligt sparande om det samlade skatte- och avgiftstrycket skulle sänkas med 1/. Tabell 7.2 Statliga utgiftsminskningar för sänktskattetryck med 1/i lågalternativet Löpande priser, miljarder kronor Av tabellen framgår att mycket stora utgiftsbegränsningarmåste göras för att sänka skattetrycket. Oavsett om målet är en oförändrad eller sänkt skattekvoteller ett ökat sparande krävs enligt beräkningsförutsättningarna långsiktigt enbegränsning av utgifterna. Analysen av utgiftema måste ses i ett långsiktigtperspektiv och utifrån en utvärdering av utgifternas måluppfyllelse både vadavser fördelning och tiUväxt. En sådan analys kan utgöra underlag för enlångsiktig strategi för den offentliga sektorns utgiftsutveckling. Förändringari utgiftssystemen måste ske med planmässighet och förutsätter att en analyssker utifrån nya förutsättningar. Ett konsekvent hävdande av arbetslinjen inomsocialförsäkringssystemet är ett exempel på en analysutgångspunkt som resulterari högre välfärd som de offentliga utgifterna kan minska. Beräkningarna i långtidsbudgeten beskriver effekterna avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. De redovisade kalkylerna är ettuttryck för vilka resurser som kommer att behövas om inga nya åtaganden görsoch ingen omprövning sker av nu gällande regelsystem. 1989/90:150 Bilaga 1.2 I detta avsnitt redovisas statsbudgetens utgifteruppdelade på departementens respektive verksamhetsområden. För Social- ochArbetsmarknadsdepartementen kompletteras redovisningen med utgifter inomsocialförsäkringssektorn. Till grund för beräkningarna i årets långtidsbudget liggerSCB:s befolkningsprognos från 1989.1 nedanstående tabell visas denprognosticerade befolkningsutvecklingen . Antal personer (1 000-tal) Källa: SCB. Av tabellen framgår att SCB beräknar en relativt storökning av antalet bam i åldersgruppen samt en kraftig ökning av antaletpersoner i åldersgruppen över 80 ån De yngre pensionärerna beräknas dock blifärre. Utvecklingen av priser och/eller löner är huvudsakligenstyrande för de flesta utgiftsposterna. Nedan presenteras en sammanställning av departe mentens verksamhetsområden, dels i oförändrad pris- och lönenivå (tabell 1), dels i löpande priser enligt lågalternativet (tabell 2). Därefter följer en uppdelning på varje enskilt verksamhetsområde i oförändrad pris- och löne nivå. Omräkningen till löpande priser baseras pä de antaganden enligt lågal- ternativet som presenteras i kapitel 1. För varje anslag på statsbudgeten be räknas utgifterna utifrån de regler som gäller för de utgiftsstyrande fakto rerna. Exempelvis har folkpensionsanslaget räknats upp med antagen basbe loppsutveckling medan beräkningarna av förvaltningsanslagen baseras på den antagna utvecklingen för löner och priser. Miljonerkronon oförändrad pris- och lönenivå 1989/90:150 Bilaga1.2 Förändring till Genom- Genom- 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1983/84- 1990/91- 1988/89 1994/95 -t- 2, Övrigt (hov. Summa utgifter i 1990/prisnivå Miljonerkronor, löpande priser enligt lågalternativet 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 Genom- Genom snittlig snittlig procentuell procentuell förändring förändring 1983/84- 1990/91- 1988/89 1994/95 Övrigt (hov, ränton beräkn. Summa utgifter i löpande priser 4 1989/90. Milj.kr, 1990/prisnivå 1989/90:150 Bilaga1.2 Justitiedepartementetsvarar för beredning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Tilljustitiedepartementet hör åklagarväsetidet, huvudparten av domstolsväsendet,rättshjälpsnämnderna och de allmänna advokatbyråerna samt kriminalvården. Inomdepartementets område faller också den verksamhet som utövas avjustitiekanslern, datainspektionen, brottsförebyggande rådet, bokföringsnämndenoch brottsskadenämnden. Underperioden 83/84-88/89 har utgifterna ökat i genomsnitt. Den störstautgiftsposten har varit kostnader för rättshjälp. Huvuddelenav departementets utgifter avser konsumtion, som till största del består avlönen En mindre del av utgifterna, mest rättshjälp, är transferering tillhushåll. Huvuddelenav utgifterna inom verksamhetsområde styrs av faktorersom direkt eller indirekt regleras genom lagstiftning. Utgifterna styrs tillstor del av brottsutvecklingen och inom de olika delområdena av sådana faktorersom antalet anmälda brott, mängden mål och dessas svå- righetsgrad samt inomkriminalvården av antalet utdömda frihetsstraff och Prop. 1989/90:150strafftidens längd. Antal brott mot som kommit till polisens Bilaga 1.2 kännedom har ökat med i genomsnitt 3,per ån1988 uppgick antalet anmälda brott av denna typ till ca 955 000. Antalet anmäldabrott mot annan lagstiftning har minskat med ca 8 000 till 131 000, eller med igenomsnitt per ån Utgifternaför rättshjälp beror huvudsakligen pä antalet mål och ärenden vid domstolarna.När det gäller den del av rättshjälpen som avser offentligt biträde ärkostnadsutvecklingen i stor utsträckning beroende av antalet asylsökande. Domstolarnahar haft att hantera en växande arbetsmängd som dettidvis har varit svårt att rekrytera och behålla kvalificerad personal. Påflera områden pågår lagstiftnings- och utredningsarbete som med storsannolikhet kommer att få direkt betydelse för arbetet i domstolarna. Motdenna bakgrund påbörjades inom enförutsättningslös och framtidsinriktad diskussion om domstolsväsendet. Behovetav mer ingående överväganden och en fördjupad analys har lett fram till att enparlamentariskt sammansatt kommitté har tillsatts för att se över domstolarnasuppgifter, arbetssätt och organisation (din 1989:56). Iuppdraget ingår bl.a. att undersöka om fördelningen av mål mellan olikadomstolar och mellan domstolar och förvaltningsmyndigheter är ändamålsenlig.Kommittén skall eftersträva att målen inte skall passera fler domstolsinstanserän vad som är sakligt motiverat. 1en avlämnad proposition (prop. 1989/90:85) föreslås att summariskprocess skall handläggas av kronofogdemyndigheterna i stället för tingsrätterna.Det ändrade huvudmannaskapet förutsätts minska resursbehovet i tingsrätterna.Vid beräkning av utgifterna för de allmänna domstolarna har förutsatts attsummarisk process överförts till kronofogdemyndigheterna per den 1 januari1992. Övriga förändringar i tabellen sammanhänger bl.a. med vissa investeringarpå dataområdet. Regeringenhar beslutat en proposition om meritvärderingen vidtillsättning av domartjänster och om en snabbare och sammanhållen domarbana(prop. 1989/90:79). I propositionen föreslås bl.a. att alla ordinariedomartjänster skall tillsättas efter en skicklighetsbedömning och attdomarutbildningen skall koncentreras och förkortas. Förslagen syftar till atttrygga domarkårens höga standard även . Domstolsväsendetoch åklagarväsendet deltar nu i försöksverksamhet med treåriga budgetramanHärigenom har möjlighetema till långsiktig planering och smidigare användningav anslagsmedlen ökat, något som är särskilt betydelsefullt med hänsyn tillden växande arbetsbördan. Satsningarna på ADB har intensifierats. Också inom åklagarväsendetfinns svårigheter att rekrytera och behålla främst yngre juristen har emellertid 51 gjort stora ansträngningar för att förbättrarekryteringsläget och har därvid Prop. 1989/90:150 bl.a. anlitat utomstående konsulthjälp. Efter mönster av det framtidsinriktade arbete som pågårbeträffande domstolsväsendet har inletts en motsvarande verksamhet föråklagarväsendets del. Möjligheterna att renodla åklagarnas arbetsuppgifterkommer att undersökas, liksom frågor rörande ett effektivareförundersökningsförfarande och en utvidgad användning av ordningsbot ochstrafföreläggande. Rättshjälp innebär att staten betalar en viss del elleralla kostnader för enskilda personer som behöver hjälp med juridiska frågorBestämmelser om rättshjälp finns i rättshjälpslagen (1972:429). Det finns fyraolika typer av rättshjälp; allmän rättshjälp (för privaträttsliga tvister, t.exadvokathjälp vid äktenskapsskillnad), rättshjälp åt misstänkt i brottmål (bl.a.offentlig försvarare), rättshjälp genom offentligt biträde (t.ex. juridisktbiträde till asylsökande) och rådgivning (kort konsultation). Enligt ihuvudsak samma regler betalas kostnader för målsägandebiträde enligt lagen(1988:609) om målsägandebiträde. Utgifterna styrs huvudsakligen av antalet mål och ärendenvid domstolarna men också av antalet asylsökande. Under budgetåren 1983/84-1988/89 ökade utgifterna förrättshjälp med i genomsnitt och uppgick till 404 milj. kr /89. Under sistnämnda budgetår ökade utgifterna med 27 %jämfört med /88. Den relativt kraftiga ökningen beror på fleraolika faktoren Kostnadsökningen för allmän rättshjälp sammanhänger med de nyaregler för rättshjälp som trädde i kraft from . De nya reglernainnebar bl.a. att rättshjälpsavgifterna sänktes och att inkomstgränsen höjdesfrån 110 000 kn till en årsinkomst motsvarande sju basbelopp. En annan faktorav betydelse för utgiftsökningen är att antalet brottmål ökat och som en följddärav kostnaderna för offentlig försvarare. Beroende på en ökning av antaletasylsökande har utgifterna för rättshjälp genom offentligt biträde stigit. Utgifterna för rättshjälp antas vara konstanta underlångtidsbudgetperioden. Utnyttjandet av kriminalvårdsanstalier och häkten var beläggningsnivån vidkriminalvårdsanstalter och häkten i stort sett oförändrad. och1988 ökade beläggningen vid kriminalvårdsanstalterna med sammanlagt ochvid häktena med sammanlagt . har beläggningen vid såvälanstalter som häkten legat på ungefär samma nivå som . Vidanstalterna har läget förbättrats något genom att sammanlagt 200 tidigarestängda platser vid slutna anstalter åter har tagits i bruk. Beräkningarnai långtidsbudgeten förutsätter att beläggningen vid anstal ter och häkten inte ökar . Bilaga 1.2 Kriminalvården har varitföremal för ett omfattande översynsarbete. Översynen har rört såvälkriminalvårdsverkets organisation som förutsättningarna för straffverkställigheteni anstalt i olika avseenden. En utgångspunkt för den förestående omorganisationen avkriminalvårdsverket är att ansvaret för beslutsbefogenheter och andraarbetsuppgifter bör delegeras till den lokala nivån i så stor utsträckning sommöjligt. Arbetet vid och vid den regionalaorganisationen bör koncentreras pä övergripande frågon Inomkriminalvårdsstyrelsen pågår vidare ett arbete med att formulera målen förkriminalvårdens olika verksamhetsgrenan Resultatet av detta arbete skall bl.a.ligga till grund för den övergång till målstyrning som avses ske i samband meddecentraliseringen och omorganisationen. En översyn av kriminalvårdens innehåll ochverksamhetsformer påbörjades . Översynen, som bedrivs av enarbetsgrupp inom i samarbete med , hari en första etapp avsett kriminalvården i anstalt och gäller nu frivården.Översynen har bl.a. resulterat i ett uppdrag till kriminalvårdsstyrelsenbeträffande lokala handlingsplaner vid kriminalvårdsanstalterna. Enligtriktlinjerna för uppdraget skall handlingsplanerna omfatta såvälverkställighetsinnehåll som utveckling av personalens roll i anstaltsarbetet. Avsikten är att det samlade resultatet av omorganisationenav kriminalvårdsverket och de åtgärder som övervägs inomkriminalvårdsstyrelsen skall skapa förutsättningar för ett bättre innehåll istraffverkställigheten och ett effektivare utnyttjande av kriminalvårdenssamlade resurser samt förbättrad styrning och uppföljning. Posten innefattar kostnaderna för allmänna val. Året innanett valår uppkommer utgifterna för valsedlar, kuvert samt ersättning tillvissa myndigheter och verk för biträde i samband med allmänna val.