prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — BFR harIräflFat löpande samarbetsavtal med bl. a. ell antal stora fastighetsförvaltareoch med samt samarbetar i projekt med SvenskaByggbranschens Utvecklingsfond. Trots detta är forskningsvolymen inombyggsektorn totalt sett alltför låg. Ansträngningarna att öka forskningsvolymenmåste därför fortsätta. Inriktningenav verksamheten på olika prioriterade FoU-områden vid såväl BFR som SIB liggerväl i linje med intentionerna i de två senaste forskningspolitiska besluten.Sålunda har områdesprioriteringama lett till en koncentration av insatserna inomområden som infrastmkturfrågor, kvalitet i planerings- och byggprocessen,beständighet hos material och konstruktioner, klimat och miljö i bebyggelsensamt en mera eflFektiv elanvändning. , som är självständig i förhållande lill rådet, utvärderar kontinuerligtkvaliteten på den av rådet stödda FoU-verksamheten. Utvärderingarna visar attforskningen ligger på en hög nivå internationelll sett. Denstatligt finansierade byggnadsforskningen kom till som ett led i efterkrigstidenssatsningar på samhällsbyggandet. varhuvuduppgiften att stödja teknisk utveckling och rationalisering inombyggsektorn. Det tekniska kunnande som byggts upp är i stor utsträckning ett resultatav omfattande FoU-insatser. slår vi inför delvis nya uppgifter som motiverarfortsall forskning. Frågorsom motiverar fortsatt forskning Prop. Inomsamhällsplaneringen innebär tillkomsten av Avsnitt zU (1987:10)och lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m. m. aU Bostadsdep.tyngdpunkten i samhällsplaneringen har förskjutils i riktning mol kommunernaoch att medborgarna involveras i större utsträckning . Intresset förmiljöfrågor har ökat, såväl i fråga om utformning av och påverkan på den yttremiljön som i fråga om närmiljön i bebyggelsen och i de enskilda byggnaderna. ställs stora krav på bostaden och bostadsmiljön. Inte bara tekniskaålgärder ulan också sociala insatser är nödvändiga för all skapa fömtsättningarför en god boendemiljö. Samhörighet, ansvarskänsla och identitet i vårabostadsområden måste tillmätas lika stor vikt som bostädernas tekniskastandard. Destmkturella förändringar som pågår skapar ett behov av mer samladeplaneringsinsalser som även omfattar förändringar i serviceslmkluren och dentekniska infrastmkturen. Infrastmkturen är på många håll i behov av teknisktkomplicerat och kostsamt underhåll och av fömyelse. Störreinsikt har nåtts om förvaltningsskedds betydelse. Förvaltningen av vårtbyggnadsbestånd kommer alt bli en allt viktigare fråga i framliden. En störremedvetenhet har också uppnåtts om bebyggelsemiljön som en del av vårtkulturarv. Denväxande biltrafiken utgör ell miljöproblem. En eflFektiv och miljövänligtrafikapparat kräver samlade insatser. Sådana insatser måste ske med stöd av enframsynt bebyggelseplanering. Omställningenav energisystemet ställer stora krav både på samhällsplaneringen i stort ochpå vår förmåga att hushålla med energi. Energiplaneringen måste integreras isamhällsplaneringen. Dedemografiska förändringarna innebär alt medellivslängden kommer alt stiga.Antalet myckel gamla kommer all öka kraftigt. De äldres och handikappades kravpå boende- och trafikmiljön uppmärksammas nu också mer . Ökadtillgänglighet i bosläder och bostadsområden, liksom nya boende- ochserviceformer, är vikliga fömtsättningar för en förnyelse och utveckling aväldrevård och äldreomsorg. Miljö-och folkhälsofrågorna har betonats särskilt i det föregående. Luft-ochvattenföroreningar påverkar negativt såväl människor och andra levande varelsersom byggnader och natur. Miljöfrågorna måste därför tillmätas stor vikt i allsamhällsplanering. Underde har de byggnadshygieniska frågorna uppmärksammals allt mer. Nybyggnadsteknik och nya byggnadsmaterial har medverkat lill uppkomsten av nyahälso- och miljöproblem. Kunskapen om hälsorisker som kan ha samband medinomhusmiljön har också ökat. Sannolikt har nya och oprövade material ochkonstmktioner, i kombination med minskad ventilation, lett till allinomhusmiljön har försämrats. Del leder inte bara lill samhällsekonomiskaförluster genom lägre produktivitet och ökad sjukfrånvaro utan utgör också etthot mot folkhälsan på . Problemen med inomhusmiljön kan sannoliktavsevärt begränsas genom användning av genomtänkta och väl provade bygg- ochinstalla- 25 1989/90. I saml Nr 90 Ombyggandet skall kunna utvecklas och problemen samli- Prop. 1989/90:90 digtförhindras krävs dock ny kunskap. Ambitionema måste nu Avsnitt 20höjas när del gäller energihushållning i byggnader. Del måste då betonas Bostadsdep. atl detta ställer väsentligt ökade krav på kunskap om åtgärdemas eflFekter,inte bara i förhållande lill de primära målen för åtgärdema, utan också i frågaom vilka sidoeflFekter åtgärderna har. Därvid ökar också kraven på kvalitet iprojektering, material, installationer och byggprocess. Produktivitetsutvecklingeninom byggandet har under en följd av år varit otillfredsställande, vilketbidragit lill all kostnadsutvecklingen varit ogynnsam i förhållande lillutvecklingen av konsumentpriserna i övrigl. Detta torde lill viss del bero påalt byggbranschen ställs inför nya och allt svårare uppgifter, men ocksåpä all FoU-aklivilden inom förelagen är för låg. Även problemen medinomhusmiljön, byggskador och dyliki kan vara en följd av den lågaFoU-aklivitelen inom sektom totalt sett. Moldenna bakgmnd anser regeringen all en fortsatt satsning på forskning inomsamhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande är nödvändig. Byggbranschenbör öka sin FoU Vihar i del föregående pekat på atl industrins ansvar i vissa avseenden måsteöka. För all FoU-syslemel skall kunna medverka till atl lösa de problem somsamhället slår inför fordras också en kraftsamling inom byggbranschen. Ansvarelför utvecklingen och för all lösa problemen inom sektom måste i huvudsak bärasav del producerande systemet. Enligtregeringens uppfattning måste nu byggnadsindustrin och byggmalerialinduslrin,liksom byggherrar och förvaltare ta etl större ansvar, framför allt för dentillämpade forskningen och del tekniska utvecklingsarbetet. , närbyggbranschen hade en speciell stmktur med många små enheter, kunde det varamotiverat med kraftfulla statliga insatser. , då byggbranschen dominerasav ell fåtal stora aktörer, är det inte rimligt all staten skall svara för allde nödvändiga FoU-resursema ställs lill förfogande. Den största delen av framförallt utvecklingsinsalsema måste bäras av förelagen inom byggsektom.Möjligheterna för svenska förelag alt hävda sig såväl på den svenska marknadensom på exportmarknadema är beroende av att deras produkter har hög kvalitet ochatl produktiviteten i företagen är hög. Del gäller i hög grad ocksåbyggnadsindustrin. Forskningspolitikenunder den kommande treårsperioden skall bl. a. syfta lill all stärka den gmndläggande forskningen. Regeringen vill åstadkomma detta främst genom en ökad satsning på den obundna forskningsråds- och fakultetsfinansierade högskoleforskningen. Häri ingår en satsning på ell nytt leknikvelenskapligl forskningsråd. Del nya forskningsrådet skall in rikta sin verksamhet på gmndläggande forskning inom del tekniska områ det. Det innebär all den statligt finansierade byggforskningen BFR kommer alt få vidkännas en viss neddragning under den kommande 386 treårsperioden.Detta kompenseras dock av all del nya rådet kommer alt Prop. 1989/90:90 stödja sådan gmndläggande forskning som är av intresse också för bygg- Avsnitt 20 sektom. Undersenare år har tyngdpunkten inom byggnadsforskningen allt mer förskjutits motlångsiktig kunskapsuppbyggnad vid högskolor, universitet och forskningsinstitut.Del är enligt regeringens mening angelägel alt denna utveckling fortsätter. Delleder lill alt den nödvändiga gmndläggande kunskapen ökar. Genom långsiktigtstöd lill gmpper inom universitet och högskolor, bör fömtsättningar för kreativaforskarmiljöer kunna skapas och våra kunskaper om den byggda miljön öka. Delleder också lill all högskolan får en närmare kontakt med ett område som är avcentral betydelse för utvecklingen av vårt samhälle och lill all en allt störredel av byggforskningen underkastas de vetenskapliga kvalitetskriterier somtillämpas inom högskolan och långsiktigt arbetande forskningsinstitut. Genomdetta skapas också del underlag som behövs för det mer produklionsnärautvecklingsarbetet inom företagen. Vihar tidigare pekat på nödvändigheten av all öka FoU-volymen inom sektom. Delinnebär atl stora ansträngningar nu måste göras för atl få till stånd en ökadsamfinansiering av angelägna FoU-projekt som förelagens egna insatseri fråga om FoU-verksamhet måste öka avsevärt. 1989/90:100 bil. 13 har regeringen, i avaklan på särskild proposition iämnet, för /91 under angivna anslagsmbriker beräknat följandebelopp: Lån till experimentbyggande . : Utmstning 1 OOOOOO kr. Vitar nu upp dessa frågor. B. Bostadsförsörjning m. m. 1988/89Utgift 179020670 Reservation 3553408 1989/90Anslag 136000000 1990/91 Förslag 179000000 Frånanslaget betalas bidrag till forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) inomsamhällsplanerings- samt byggnads- och anläggningsområdena. Medlen fördelas avstatens råd för byggnadsforskning (BFR). Rådelsverksamhet finansieras under innevarande budgetår över följan de anslag på statsbudgeten. Underbostadsdepartementets huvudtitel: B 12. Byggnadsforskning B 13. Undermiljö- och huvudtitel: C 6. I följande sammanställningredovisas med fördelning på program och anslag del totala beslulsulrymmd /90 (milj. 1989/90:90 Avsnitt20 Bostadsdep. Beslutsramaranslagsvis i milj. kr. Anslaget Anslaget Totalt elfte Anslaget varav till humanistisk-sam-hällsvetenskapliga forskningsrådet Innevarandebudgetår utgör del tredje och av verksamhetsperioden1987/88-1989/90. Rådet har därför lill sin anslagsframställning för budgetåret1990/91 fogat en verksamhetsplan för den kommande treårsperioden. Rådelsprioriteringar gäller sex områden: Stadsfömydse,stadsutveckling och social förändring Planerings-,bygg- och förvallningsprocessen Klimatoch miljö i bebyggelsen BFR pekar i sinverksamhetsplan bl.a. på den ökande biltrafiken och miljöföroreningama, bristeri den kommunala avlopps- och avfallshanteringen, saml på ell inomhusklimat ibostäder och på arbetsplatser som medför hälsorisker. Forskning kringstadsutveckling, kvaliletssäkert byggande och ett hälsosäkert inomhusklimat ärdärför några av de områden som BFR vill prioritera . Andra vikliga områden är nya former för förvaltning avbyggnader och bostadsområden, utveckling av förbättrade tekniskadistributionssystem för värme, och avlopp saml energihushållning ocheffektivare elanvändning. De ökande byggkostnadema och kraven på förbättradfastighetsekonomi är ytterligare ell område med hög prioritet. Rådd har integjort någon inbördes prioritering mellan de nämnda FoU-områdena. Rådet begär all /91 få meddela beslut om bidrag lill forsknings- ochutvecklingsarbete inom en ram om 196,3 milj. kr. Vidare begär rådd all fåfatta beslut som innebär ekonomiska åtaganden efter budgetåret1990/91. Besluten bör enligt rådet få fallas inom årsvisa ramar om 110, 55, 30,30 resp. 30 milj. kr. Rådet föreslår atl ellanslag om 196,3 milj. kr. skall anvisas för /91. Rådet har dessutomföreslagit FoU-insatser inom områdena informationsteknologi, underhållsteknikoch teknisk förvaltning, materialteknik saml byggd miljö och trafik, sammanlagti storleksordningen 40 milj. kr. Rådet föreslårall stalsmaktema prövar en särskild finansiering av denna FoU. 1989/90:90 Avsnitt20 Bostadsdep. Regeringendelar i huvudsak den beskrivning av problem och utvecklingstendenser somredovisas i . I fråga om prioriteringen av olikaFoU-områden vill vi särskilt betona följande. Inom bostads- ochlokalsektom har uppmärksamheten riktals mot hygieniska bristeri inomhusmiljön. arbetsgmpp för frågor som rör s. k.sjuka hus framhåller i en . m. attforskningen belräflfande byggnaders inomhusmiljö behöver intensifieras. Dennuvarande forskningen behöver både breddas och fördjupas. Eftersom problemen ärkomplexa lill sin karaktär, måste forskningen vara tvärvetenskaplig och omfattasåväl medicin och kemi som materialteknik, byggnadsfysik ochvenlilalionsleknik. Enligt arbelsgmpen bör samverkan mellan olika disciplinerske genom all en särskild samordningsgmpp inrättas. Regeringen bedömer liksomarbetsgmppen all del är nödvändigt all FoU-arbetet rörande inomhusmiljöfrågomaintensifieras . En lösning på dessa problemär en fömtsättning för all livskvalitet och en god bostads- och arbetsmiljöskall kunna uppnås. Den samordning mellan olika forskningsområden som ärnödvändig i delta sammanhang, bör enligt regeringens mening lämpligen hanterasinom eller i anslutning till byggforskningsrådets verksamhet. Problemen med hälsoriskeri byggnader, byggskador och dylikt lorde till en del bero på brister iplanerings-, projekterings- och byggprocessen saml i kvaliletsstyming ocherfarenhetsåterföring. Etl ökat utnyttjande av informationsteknologinsmöjligheter kan sannolikt medverka till atl begränsa dessa problem. Enförbättrad kvalitet i alla led i byggprocessen kommer all bli en tvingandenödvändighet för branschen. Informationsteknologi eller datateknik i vid mening används av de större byggföretagen. Ännuhar dock mycket litet av informationsteknologins potential för all ökaproduktivitet och kvalitet tagits i bmk. Regeringen vill därför framhålla delangelägna i all del kommer lill stånden ökad satsning på FoU inom området informationsteknologi. Frågor som ärcentrala och gemensamma för hela byggprocessen och branschen bör dåprioriteras. måste dockbranschen la ell huvudansvar för all nödvändig FoU bedrivs i fråga om såvälinomhusmiljön som informationsteknologins utnyttjande i byggsektom. Fömtsättningarna för engod miljö läggs i hög grad fast i bebyggelseplaneringen. De nya legalagrunderna för samhällsplanering och byggande finns i ochlagen om hushållning med naturresurser m. m. Del är forskningens uppgift attfrån samhällsvetenskapliga utgångspunkter utveckla tillämpningen, särskilt avden obligatoriska översiktsplaneringen, och medverka med utvärderingar ochanalyser av de nya lagarnas funktion och behovet av förändringar. Som vi har sagt ärdel nödvändigt all branschen i väsentligt större utsträckning än bidrarlill finansieringen av angelägen byggnadsforskning. Rådels insatser när detgäller att genom samfinansiering öka FoU-insalserna hos intressentema bör ledatill alt FoU-volymen ökar. Därmed skulle utrymmet kunna ökas för FoU som inte iförsta hand är branschinriklad ulan gäller den offentliga sekloms verksamhet.Det borde då vara möjligt all exempelvis stödja uppbyggnaden av forskning om eneflFeklivare planering och samordning av t.ex. bebyggelseslmklur och trafiksystem.Sådana insatser skulle enligt regeringens uppfattning kunna medverka lill altförbättra livsmiljön. Den internationellaverksamheten skall enligt intentionerna i rådets treårsplan vara en integreraddel av FoU-verksamhelen. Rådet framhåller att man med krympande ekonomiskaresurser inte kan stödja sådan samverkan som har ell vidare syfte än det rentforskningspoliliska. Regeringendelar rådels uppfattning och avser all ta upp denna fråga i annat sammanhang. Som tidigare berörtsinnebär de samlade forskningspolitiska övervägandena atl de statliga medel somBFR får disponera skulle komma att minska med 12 milj.kr. genom alt medel i stället anvisas till del teknik-vetenskapliga forskningsrådet.Vi föreslår atl minskningen fördelas under några budgetår så attbeslulsulrymmel minskas med 2 milj. kr. under första budgetåret och med 4 resp.6 milj. kr. under de två följande budgetåren. Mol bakgmnd av vad som nuhar sagts beräknar regeringen beslulsra-men till 179,8 milj.kr. för denallmänna byggnadsforskningen, exkl. stöd lill experimenlbyggande, /91. Av ramen börhumanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () få disponera 3*8 milj.kr. skall vid fördelningen av dessa medel samråda med BFR. Regeringen har tidigarepekat på all det är nödvändigt atl den grundläggande kunskapen ökar. Detgäller också bebyggelse- och kulturvård där kunskapsbasen i ärbegränsad. Genom långsiktigt stöd till gmpper inom universitet och högskolor,bör fömtsättningar för goda for-skamiiljöer kunna skapas och våra kunskaperinom dessa vida områden öka. och rådd bör samverka om uppbyggnaden avsådana forskarmiljöer. Föråtaganden som avser de fem budgetåren efler /91 1989/90:90 Avsnitt20 Bostadsdep. anservi atl en ram om 95, 55, 25, 25 resp. 25 milj. kr. 1 dessa Prop. 1989/90:90 belopp inkluderas inte kanslikostnader hos BFR. Medelsbehovetför /91 beräknar vi till 179 milj. kr. BudgetförslagetbeträflFande statens löne- och pensionsverk innebär atl kostnadema förpensionsadministralionen skall läckas av avgifter fr. o. m. /91.Vid vår anslagsberäkning har hänsyn tagits till dessa avgifter. 1.all bemyndigar regeringen all medge atl rådet får falla beslut omstöd till byggnadsforskning, exkl. stöd lill experimentbyggande, inom en ramom . under /91, 2. att bemyndigarregeringen all medge att rådet får fatta beslut om stöd lill byggnadsforskning,exkl. stöd till experimenlbyggande, under budgetåren 1991/92, 1992/93,1993/94, 1994/95 och 1995/96 prdiminärt inom en ram om 95000000kr., 55000 000kr., , . 3. all lillByggnadsforskning för /91 anvisar etl reservationsanslag på179000000 kr. 1988/89Utgift 31640115' Reservation 28472156 1989/90Anslag 20000000' 1990/91 Förslag 42000000 ' Anslaget lån till experimentbyggande Frånanslaget betalas under innevarande budgetår utgifter för lån till fördyradebyggnadskostnader i samband med forskningsinriktat experimentbyggande inombostadsförsörjningen och inom energiområdet. Lånlill experimentbyggande inom bostadsförsörjningen kan lämnas för alla typer avhus och anläggningar. Lånen är avsedda atl göra det möjligt att genomförabyggnadslekniska experiment- och utvecklingsprojekt som syftar till lösningarsom har god möjlighet all få en mer allmän tillämpning inom den närmastetioårsperioden. Lånlill experimenlbyggande inom energiområdet används för allsystematiskt pröva ny byggnads- och installationsteknik, ny energihushålliiingstekniksaml nya energisystem i full skala. Kostnaderför uppföljning och utvärdering m. m. i samband med experimentbyggandetbetalas från anslaget B12. Lånenkan vara ränte- och amorteringsfria under en utvärderingstid upp till tio år.Lånen skall omprövas individueUt efler genomförd utvärdering. Därvid skallockså villkoren för en eventuell återbetalning fastställas. Statensråd för byggnadsforskning (BFR) beslutar om lånen. disponerar under innevarande budgetår anslaget för sådant experimenlbyggande som ingår 391 som ell led i dethumanistiskt och samhällsvetenskapligt inriktade FoU-arbetet påbyggforskningens område. Rådetbegär atl under /91 få bemynd igande all fatta beslut om lånlill experimenlbyggande inom en ram på 36,9 milj. kr. saml alt ellreservationsanslag på 30 milj.kr. Dämlöver vill rådd ha bemyndigandeatl för budgetåren 1991/92 och 1992/93 falla beslut inom en ram om 20 resp. 10milj. 1989/90:90 Avsnitt20 Bostadsdep. Deutgångspunkter för och den inriktning av byggforskningsverksamheten somredovisats i del föregående gäller även för experimentbyggnadsverk-samhden. Experimenlbyggande i fullskala med stöd av särskilda lån är en för byggnadsforskningen specifikarbetsform. Experimentbyggnadsverksam-hel sker alllid i samverkan med kommun,förelag eller annan faslighels-ägare, som slår som ansvarig för byggandet ochsom mottagare av lånet. Lånen ger möjlighet lill försök även med storaekonomiska risker och har visat sig vara ett värdefullt led i den samladeFoU-kedjan. Experimentbyggandet är en integrerad dd av FoU-processen. Detskall förberedas, följas upp och utvärderas på ell vetenskapligt riktigt säll.I det avseendet skiljer del sig från mera renodlade demonstrationsprojekt inomandra områden. Detta hindrar naturligtvis inte altexperimenlbyggnadsverksamhden också har stor betydelse i informations- ochdemonslralionssyfte. Efter förslag avriksdagens bostadsutskott har revisorer granskat stödet lillexperimenlbyggande (Rapport 1989/90:1). Regeringen noterar att revisorerna ärpositiva till experimentbyggande och till atl det finns ell statligt stöd lilldenna verksamhet. I rapporten framförs emellertid också kritik mot stödetsutformning och tillämpning. a. påpekas all del finns en risk allexperimenlresullaten påverkas och snedvrids på gmnd av medvetenheten om attlånet måste betalas tillbaka, om man lämnar uppgifter som visar allexperimentet har varit lyckat. Omprövningen av lånen har dessutom blivit dyroch omständlig. Revisorerna framhåller att experimentverksamhelen i högre gradbör riktas in på att ta fram beslutsunderlag och i mindre grad på att få tillstånd eller påskynda en marknadsintroduktion av visst tekniskt syslem. Vidareföreslås all högskolor och universitet bör användas i större utsträckning försystemanalyser och mera gmndliga förberedelser av experimenten. Den övervägandedelen av expe-rimentbyggnadsmedlen har använts för energiexperiment och atttyngdpunkten bör nu förskjutas mot andra typer av experiment. Revisorernaföreslår slutligen att stödformen görs mer flexibel så all en utvidgning avanvändningsområdet blir möjlig. Fastighetsägare ställersig tveksamma lill experimenlbygg-nadslån. Det lorde främst beropå all det ofta framstår som alltför riskabelt att pröva ny teknik. Låneformenhar visat sig vara särskilt svår all tillämpa närdet gäller byggnadslekniska experiment. När del gäller tveksamheten atl prövany leknik, kan ett stöd till pilotprojekt i mindre skala undanröja sådanaproblem. Etl stöd lill mindre projekt skulle dessutom göra del möjligt förhögskolan all direkt medverka i ulprovning av ny teknik. Samordningsproblem ochkostnader skulle därigenom kunna minska avsevärt. Utvärderingar och mätningarskulle kunna göras mer eflfektivt, eftersom anläggningen i fråga kan byggas ianslutning lill befintliga laboratorier eller motsvarande. Det nuvarande slödelär emellertid inte anpassat för anläggningar av nu nämnt slag eller friståendeförsöksobjekt eller prototyper. Problemen med atl få lill stånd experimentinom andra områden än energiområdet aktualiserar också behovet avregeländringar. Regeringen anser därför i likhet med revisorer alldel behövs en stödform för experimenlbyggnad och försöksanläggningar som medgerstörre flexibilitet än de nuvarande lånen. Regeringenföreslår atl de nuvarande lånen ersätts med bidrag. Tillämpningsområdet kan dåvidgas lill all omfatta försöksanläggningar och prototyp- eller pilotprojektsamtidigt som också byggnadslekniska experiment skulle underlättas. Bidraglill experimenlbyggande bör dock kunna förenas med återbetalningsskyldighet ivissa fall. Exempelvis bör villkor om återbetalning hell eller delvis kunnakomma i fråga om syftet är all påskynda en marknadsintroduktion av vissttekniskt system. Planerings-och projekteringskostnader bör kunna betalas med experi-menlbyggnadsslöd fråndetta anslag. Mätningar, uppföljning och utvärdering bör dock liksom i dagbetalas med ordinarie bidragsmedel. Molden nu redovisade bakgmnden har regeringen gett byggforskningsrådet iuppdrag att komma med förslag till hur stödet kan utformas för olika typer av experiment.Regeringen avser att senare utforma närmare föreskrifter för ellexperimenlbyggnadsslöd med den inriktning som har angivits. Principemaoch mtinerna i fråga om omprövning av redan beviljade lån behöver också sesöver. I uppdraget till BFR ingår därför att komma med förslag till hur denfaslighetsekonomiska utvärderingen kan förenklas och vilka mtiner som skalltillämpas när lånen skall omvandlas och nya villkor beslutas. Förbeslut om stöd lill experimenlbyggande under /91 föreslårregeringen en ram om sammanlagt 31,5 milj. kr. Vadgäller åtaganden för budgetåren 1991/92 och 1992/93 beräknas en ram om 10 resp.5 milj. kr. Molbakgmnd av den nya inriktningen av slödel bör anslaget få en ny benämning Stöd till experimenlbyggande. Den meddsreservalion som vid utgången avinnevarande budgetår finns kvar på anslaget Lån lill experimenlbyggande bör fåanvändas i den nya stödverksamheten. Bevijade men inte utbetalade lån bör kunnaom lill bidrag.