prop · GD03151 · 1989-12-31 00:00:00 — Den bör därför intetaxeras som jordbmksfastighet även om arealen överstiger de gränser som i daggäller vid valet av beskattningsnatur. Deföreslagna ändringarna är en anapassning till önskemål som framförts , vilket redan lett till en viss förändring av praxis i dettaavseende. tillstyrker den föreslagna ändringen. Detbör kanske poängteras att ändringen är tänkt för bostadsfastigheter pålandsbygden trots att bestämmelsen utformats generellt för samtliga fastigheteravsedda för bebyggelse. Denanpassning av bostadsfastigheternas storlek beroende på skilda förhållanden somkommer att aktualiseras vid tillämpningen fömtsätts dock kunna lösas genomsamråd med främst byggnadsnämnd och lantbmksnämnd. Avgränsningmellan kategorierna jordbmksfastighet och bostadsfastighet Lantbmksnämndenanser att den på s. 78, sista stycket, föreslagna bedöm-ningsgmnden i FBL ärlämplig. Enligt lantbmksnämndens mening blir det med de föreslagna ändringarnaän mer angeläget att bostadsfastigheter vid fastighetstaxeringen skiljs från deegentliga lantbmksfastigheterna-familjejordbruken. Flera skäl härför kanredovisas vilket dock inte sker i detta sammanhang. Det bör därför övervägasatt på något sätt koppla texeringen av fastigheter till den bedömning somgjorts i fastighetsbildningsärendet. Om det föreligger svårigheter att direktkoppla bestämningen av beskattningsnatur till det ändamål som angivits vidfastighetsbildningen bör en ändring av arealgränserna för taxering somjordbmks-eller annan fastighet övervägas. Omnedre gränsen för taxering som jordbmksfastighet höjs till exempel vis 10 eller 15 ha produktiv mark skulle en mer verklighetsnära uppdelning ske mellan jordbmks- och annan fastighet. För fastigheter med areal under denna gräns skulle på samma sätt som en uppdelning ske i en A-del, bostaden, och en J-del, den produktiva marken m.m. skulleförvärv av sådan fastighet alUjämt prövas enligt JFL och lantbmks- Prop.1989/90:151 nämnderna därmed få möjlighet att bevaka rationaliseringsintresset. Bedömningenav beskattningsnaturen bör dock kunna gmndas på den produktion inom de areellanäringarna som bedrivs med fastigheten som bas. Fastigheter på vilka bedrivssådana företag exempelvis inom glesbygds- och skärgrådsområdena bör därförtaxeras som jordbmksfastigheter även om arealkravet inte är uppfyllt. Lantbruksnämndeni Jönköpins län: mening finns det redan nu ett stort antal som jordbmk taxeradefastigheter som i själva verket fungerar sombostadsfa-stigheter. Behovet av nyabostadsfastigheter på landsbygden bör därför totalt sett ej vara trängande.Regionalt kan dock situationen vara annorlunda varför det kan vara rimligt attmöjligheten finns men med en restriktiv tiUämpning. På gmnd av den stora förekomsten av deltids- och bostadsjordbmk i länet ärlantbmksnämnden tveksam till behovet att med ändring av FBL göra det möjligtatt nybilda ytterligare dylika jordbmk. anser i vart fall inteatt frågan är väsentlig. Införandet av möjlighet att bilda bostadsfastigheter för mindredjurhållning m.m. synes trots rapportens åsikt påverka PBL:s tomtbegrepp dåmark som icke är upptagen av bebyggelse o.s.v., d.v.s. åker, betesmark ochskogsmark, också avses ingå i denna typ av fastigheter. Dådet på redan har bildats ett flertal bostadsfastigheter med mindretomtstorlek, exempelvis avstyckade bmkningscentra med ekonomibyggnader, harfrågan i ett flertal fall aktualiserats om tillköp av mark till dessa.Lantbmksnämnden anser att mindre marktillskott till sådana fastigheter skullekunna accepteras om deras lämplighet för sitt ändamål ökas väsentligt och detetablerade jordbmkets intressen ej påverkas nämnvärt. Utökningen av tomten fårdock ej innebära att fastighetens taxeringskaraktär ändras. Lantbmksnämndenfinner den föreslagna ändringen i fastighetsbild ningslagens 3 kap. 1 § riktig. Borttagandet av kravet varaktigt'lämplig är motiverat eftersom vi även på har en snabbare förändring av näringsliv och bostadskrav . Vidare finner nämnden att tillägget i 1 § att fastigheten en sådan utformning som behövs för en god miljö är av värde, när det gäller ett ökat inresse för boende på den gotländska landsbygden. Lantbruksnämndeni : Prop. Vidfastighetsbildning för bostadsändamål på landsbygden uppstår ofta Bilaga 3diskussion om tomtstorlek och utformning. Traditionellt har funnits ettmotstånd mot att tomtema får för stor areal. Ett gmndläggande motiv för önskanatt bosätta sig på landsbygden är dock att få en större tomt än vad som normaltgäller i tätorter. Det är således olyckligt att låsa fast tomtstorlek vid enviss areal utan stor flexibilitet och anpassningsbarhet bör eftersträvas. Markhushållningaspektenoch planförhåUanden bör vara tillräckligt vägledande kriterier vidfastighetsbildning för bostadsändamål på landsbygden. InomBlekinge län förekommer en stor variation av skogsinslag i kust ochmellanbygden. Det kan ofta vara ett intresse från köpare till bostadsfastigheterpå landsbygden att befintlig hagmark med skogsförekomst kan införlivas medfastigheten. Det bör inte utgöra hinder för fastighetsbildning om en lämpligoch begränsad skogsmarksareal ingår i ett hobbybetonat fritidsföretag. Rapportendiskuterar på ett uttömmande sätt fömtsättningar för och problem vid bildande av bostadsfastigheter på landsbygden. Av särskilt intresse för nämndens verksamhet är fastighetsbildning för bostadsända mål med mindre djurhållning s.k. "bostadsjordbmk". I sak har nämnden ingen invändning mot det resonemang som förs i rapporten eller förslaget att varaktighetskravet rent lagtekniskt tas bort från 3:1 § FBL. Det bör även ses som naturligt att lämplighetsprövningen innefattar kravet på god miljö. från förhållandena i länet vill nämnden närmare kommentera bildandet av dessa smärre fastigheter. Enligt nämndens mening bör det vid fastighetsbildningen ställas ett väl underbyggt aktualitetskrav vare sig markbehovet avser hushållsändamål eller viss näringsverksmhet. Hobby- betonade, ofta mindre varaktiga ändamål bör som regel inte medföra fastighetsbildning utan får lösas genom nytGanderätter. Nämnden menar dock att bedömningama härvidlag får vara flexibla och i viss mån rätta sig efter bygdens förhållanden. I den utpräglade jordbmksbygden, där fömt sättningama för det rationella jordbmket är goda och marken som regel efterfrågas av etablerade, aktiva lantbmkare, bör hållas en restriktiv linje gentemot "bostadsjordbmkens" markanspråk. I det mer glesbefolkade och varierade landskapet i mellan- och skogsbygder kan inställningen till mar kanspråken vara mer liberal. I fråga om bostadsfastighet i skogsmark säger rapporten att den mindre areal skogsmark som kan vara underkastad restriktioner med hänsyn till boendet bör kunna tiUäggas bostadsfastighe ten. är tveksam till hållbarheten i detta påstående, eftersom resultatet i stället kan bli att restriktionsgränsen flyttas ut. Lantbruksnämndeni : Prop. 198 9/90:151 Föreslagnaändringar i 3 kap I § innebär modifiering av den nu gällande "83 Jparagrafen. Sålunda öppnas möjligheten att tillskapa s.k. bostadsjordbmk. Dessaskall ges en sådan storlek och utformning att möjligheter finns att på desammabedriva djuhållning i mindre omfattning samt även begränsad odling av potatis,grönsaker, bär etc. I de fall där bostadsfastigheten angränsar skogsmark skaUäven möjlighet finnas att komplettera med ett mindre skogsskifte, alU under fömtsättningatt denna åtgärd ej strider mot skogsnäringens intresse. Hallandslän består av den kustnära slättbygden i väster, skogsområdena i öster och dendäremellan av ådalar dominerade mellanbygden. I södra och mellersta Hallandsslättbygder torde jordbmket vara så intensivt med tyngdpunkten lagd påanimalieproduktion att något större utrymme för bostadsjordbmk knappast tordebli aktuellt. Vad däremot avser norra delen av länet samt de östra ochmellersta delaraa torde fömtsättningaraa vara gynnsamma för en sådan åtgärd. Hästsporti dess olika former medför också att behovet av och intresset för dylikafastigheter är stort. Irapporten föreslås att bostadsfastigheter för permanentboende på landsbygdenbör kunna förses med viss areal utöver själva tomtplatsen. Det kan finnas fleraskäl till detta; landskapsvård, vård av närmiljö, mindre djurhållning m.m. aUmänna debatten har förekommit begreppet bostadsjordbmk som en beteckningpå dylika fastigheter. Nämndenär av många skäl mycket positiv till den föreslagna ändringen i tillämpningenav FBL. I praktiken torde nybildning av bostadsfastighet för mindre djurhåUningenbart bli aktuell i samband med avstyckning av f d. bmkningscentra. Hästartorde bli det helt dominerande djurslaget. Däremot tror inte nämnden att en koeller en gris är särskilt aktuellt (se andra stycket s. 68). Nämndenser mycket positivt på möjligheten att bilda bostadsfastigheter med ettarealunderlag för viss jordbmksproduktion. Men nämnden fömtsätter att dennatyp av fastighetsbildning i första hand bör bli aktuell när det gällerbmkningscentmm som inte har betydelse för utvecklingen av jord- och skogsbmketi området. I samband med bildningen av denna typ av fastigheter måsteaktualitetskravet ges en mycket stor tyngd. Detär angeläget att göra boendet på landsbygden så attraktivt som möjligt. fall där konkurrensen om marken är liten eller obefintlig bör man 89 kunnabilda permanentbostadsfastigheter som inrymmer en del odlings- Prop.1989/90: 151 mark och/eller en beteshage. Man bör också kunna bilda storatomter för Bilaga 3 tillgodoseende av kuUurmiljön och landskapsvården. Detär rimligt att tomtstorlekama får öka med minskande markkunkur-rens. 1 ensligalägen bör även fritidsfastigheter kunna ges större tomter. Nämndenvill dock understryka att det inte får bli fråga om att ta produktiv skogsmarki anspråk för dessa ändamål annat än som en skyddszon enligt 21 § SVL. Därtillär skogsproduktionen alltför viktig. Inte heller bör jordbmksmark som är avbetydelse för något lantbmksföretag föras till någon bostadsfastighet. Bildandetav stora tomter har hämmats även av byggnadsnämndernas farhågor föratt sådana tomter ger plats för tillkommande inte önskvärd bebyggelse. Bygglovhar i sådana faU ej kunnat nekas. Av den anledningen är det viktigt attnuvarande praxis bryts i och med lagens ikraftträdande. Fråganom ett s.k. bostadsjordbmk skall taxeras som jordbmks- eller annan fastighetkan ha stor ekonomisk betydelse för ägaren. Rapportens förslag kan föranledasvåra överväganden vid gränsfall. Förslaget bör därför bearbetas vidare. Tidigaregäller att till bostadsfastighet inte bör läggas mer mark än vad somväsentligen har karaktär av bostadstomt. Utredningenföreslår nu att det bör ges ökat utrymme att tillåta fastighetsbildning så attkompletterande funktioner till boendet kan ske inom egen bostadsfastighet pålandsbygden. Ett sådant s.k. bostadsjordbmk bör kunna innefatta mark för mindredjurhållning och mindre odling t.ex. viss jordbmksmark eller annan mark ianslutnihgtillbebyggelsen. Möjligheteratt bilda bostadsjordbmk uppnås enligt utredningens förslag genom vissaändringar i FBL. Ändringaraa är var för sig inte särskiU omfattande mensammantagna ger de den avsedda effekten. Inuvarande lydelse finns krav på att en fastighet' skall vara varaktigt lämpadför sitt ändamål. Ordet varaktigt stryks enligt forslaget för att motverkarisken att varaktighetskravet hävdas på ett överdrivet sätt. Lantbmksnämndenkan godta detta med motiveringen, att fastighetsbildning ändå endast skall skeför ändamål som är av varaktig beskaffenhet. I 3 kap. 1 § gör utredningen tillägget att i fråga om fastighet somskall användas för bebyggelse skall särskilt beaktas att fastigheten får ensådan utformning som behövs for en god miljö. Lantbmksnämndeninstämmer i detta. Mindre djurhållning kan t.ex. 90 varafördelaktig med hänsyn till närmiljön kring en bostad och som ett sätt Prop. 1989/90:151 att bidra till landskapets öppethållande när igenväxning hotar. Lantbmksnämndentillstyrker de förändringar som föreslås i FBL för att möjliggöra att s.k.bostadsjordbmk kan bildas. Lantbmksnämndenvill dock understryka, att bostadsjordbmk får bildas endast om familjelantbmkeller deltidsjordbmk inte har stort behov av marken. För övrigt hänvisarlantbmksnämnden till vad som sagts om deltidsjordbmk på s. 1 sistastycket. Inommerparten av länets landsbygdsområden är mark ingen bristvara. Storabostadstomter utgör i regel inte mer än ett marginellt intrång i jord-ochskogsbmket. Rejält tilltagna bostadstomter uppfattas däremot som en väsentligkvalitet i landsbygdsboendet som tillför landsbygden attraktionskraft. Ävenlantbmket är beGänt av detta, nettoeffekten är tydlig och positiv för såvälbygden som lantbmket. LMVföreslår att mark för bl.a. mindre odling och mindre djurhåUning skall kunnaknytas till bostadsfastighet. är beredd att gå längre. Ävenskogsmark för vedbrand kan för många vara en viktig ingrediens ilandsbygdsboendet och bör där det befinns lämpligt kunna föras till bostadsfastighet.I första hand är det skogsmark som av olika skäl är mindre intressant för detyrkesmässiga skogsbmket som här bör komma i fråga. Ett innehav över 5 hektarinnebär även att taxeringsnaturen förändras till jordbmksfastighet. Det är imånga byar en viktig fömtsättning för att komma in i bygemenskapen och få deli samfälld mark och gemensam jakt. Enligtrapporten har storleken på bostadsfastigheter på landsbygden ett nära sambandmed de ändrade allmänna fömtsättningaraa för jordbmkspolitiken,regionalpolitiken och naturresurshushållningen. Behovet av översyn avser främstfastighetsbildning för permanentboende. I rapporten diskuteras dock ävenfastighetsbildning för fritidsboende. Bl.a. pekas det på att de restriktivauttalanden om tomtstorlek som gjordes i förarbetena till FBL avsåg bådafastighetstyperaa men att de främst tog sikte på fastighetsbildning förfritidsändamål. Irapporten föreslås att det görs ett tillägg till 3:1 FBL att det i fråga omfastighet som skall användas för bebyggelse särskiU skall beaktas att fastighetenfår en sådan utformning som behövs för en god miljö. Vidare föreslås attuttrycket "varaktigt" skall utgå utan att kravet på varaktighet närdet gäller fastighetens lämplighet för sitt ändamål ändras. Orsaken till denföreslagna ändringen är en lagteknisk anpassning till . Enligtrapporten bör i de fall då en bostadsfastighet angränsas av skogsmark de allmänna lämplighetsvillkoren inte lägga hinder i vägen för utvidgning av bostadsfastigheten - såvida inte detta strider mot skogsnä- 91 ringensintressen med skogsmark fömtsatt att denna berörs av restrik- Prop.1989/90:151 tioner vid avverkning tiU följd av hänsynsregeln i.21 §skogsvårdslagen. Skogsvårdsstyrdsemai , och uttrycker stor tveksamhet när detgäller tillåtligheten att utöka bostadsfastighet med en mindre areal skogsmarkmed sådan belägenhet att den kan anses vara underkastadavverkningsrestriktioner enligt hänsynsreglema i 21 § skogsvårdslagen.Skogsvårdsstyrelsen i anser att det finns anledning att överväga ominte beslut om fastighetsbildning där skogsmark avses bli tagen i anspråk avboende- och miljöskäl, regelmässigt borde föregås av yttrande frånskogsvårdsmyndigheten. Skogsstyrelsenanser att behovet av en god boendemiljö på landsbygden i första hand bör klarasgenom lämpliga hänsynsregler i skötsellagaraa. I flertalet fall torde inteangränsande markägare vara villiga att sälja marken. Detta bör inte innebära attboendemiljön kan äventyras för dem som bor i området. Den hänsyn som skall tasenligt 21 § skogsvårdslagen syftar bl.a. till att främja natumpplevelsen ochatt bevara natur- och kulturmiljön intill bebyggelse. Om dessa hänsyn tas blirbehovet av att med äganderätt behärska marken mindre. Skogsstyrelseninstämmer i tidigare nämnda skogsvårdsstyrelsers tveksamhet när det gäller attanknyta tillåtlighet till fastighetsbildning till 21 § skogsvårdslagen. Med denutformning naturvårdshänsynen har i detta fall är det mindre lämpligt attprecisera hänsynen till viss areal. Hänsynen när det gäller sparandet avmiljöträd, trädgmpper, buskar och liknande måste vara anpassad tiUfömtsättningama i vaGe enskilt fall. Hänsynens omfattning kan dessutom varaolika i olika faser för det aktuella beståndet. Det går inte heller att bortseifrån, att beroende av hur det förvärvade området kommer att behandlas, kan 21§-hänsynen vad gäller bebyggelsen s.a.s. flyttas ut och fortfarande komma attgälla på grannfastigheten. vill därför avråda ifrån denföreslagna kopplingen. Om den ändå skulle komma att tillämpas börskogsvårdsstyrelsens yttrande regelmässigt inhämtas före beslut omfastighetsbildningsåtgärd. Enligtskogsstyrelsens uppfattning bör det i vissa fall vara möjligt t.ex. vidavstyckning av bmkningscentmm på jordbmksfastighet att med hänsyn tiUboendemiljön och/eUer med hänsyn till lämplig utformning av bostadstomten låtaen ringa areal skogsmark ingå i den avstyckade . Skyddsreglema för jord-och skogsbmket i 3:6 och 3:7 FBL skall dock givetvis beaktas. Skogsstyrelsennoterar att enligt gällande bestämmelser har varaktighet skravet i FBL till syfte att motverka en onödig splittring av fastighetsbe ståndet för att tillgodose tillfälliga behov. Enligt rapporten hindrar varak tighetsregeln att fastigheter bildas för ändamål som kan beräknas bli av betydelse i huvudsak endast för den aktuella innehavaren. Enligt rapporten bör landskapsvårdsaspekten vid fastighetsbildning kunna leda till att bo stadsfastighet tillförs mark något utöver vad som kan behövas för huvud- funktioneraa bostad, mindre djurhållning och mindre odling. I rapporten beskrivs fallet då fastighetsägare lägger ned jordbmksdriften och granne med bostadsfastighet vill köpa markområde för att inte skogsplantering på marken ifråga skall försämra boendemiljön. Det får då antas att säljaren 92 behåller en restfastighetav varierande storlek och med i huvudsak skogs- Prop. 1989/90:151 mark.Skogsstyrelsen vill fästa uppmärksamheten på att i det beskrivna Bilaga 3fallet bedömningen av varaktigheten är av mycket stort intresse. I det fall dennye ägaren eller kanske efterträdaren till denne inte förmåreller finner det lämpligt att hålla marken öppen inträder reproduktionspliktenligt skogsvårdslagen (ev. med undantag för område närmast bebyggelsen).Fastigheten kanske dessutom kommer att fungera som fritidsfastighet.Vad som då har åstadkommits är två mindre skogsfastigheter med en ny ägogränsi skogsmarken. Enligt uppfattning måste det ifrågasättas omdet är lämpligt att tiUämpa FBL på ett sätt som lätt kan leda till en ickeönskvärd utveckling av fastighetsbeståndet. Betydande arealer nedlagdjordbmksmark och sidoarrenden i stor omfattning samt betydande svårigheter ochkostnader för att beskoga jordbmksmarker talar för attfastighetsbildningsåtgärder av det här slaget skulle kunna bli tämligenfrekventa. Enligt uppfattning ligger det i sakens natur atthobbybetonade verksamheter ofta är mindre varaktiga. I dessa fall är det bättreom markbehovet kan tillgodoses genom nytGanderätt. Irapporten hänvisas även tiU gällande bestämmelser i skogsvårdslagen (SVL) 21 §rörande hänsyn till naturvården och andra aUmänna intressen. I anslutning tilldetta förs ett resonemang om "skyddszoner" mot bebyggelse. I slutetpå detta avsnitt anför LMV att "resultatet av en sådan avvägning bör ivissa fall kunna utmynna i att en bostadsfastighet utökas med en mindre arealskogsmark med sådan belägenhet att den kan vara underkastadavverkningsrestriktioner enligt hänsynsregeln i 21 § skogsvårdslagen". Skogsvårdsstyrelsenanser att de intentioner LMV ger i 1 § är riktiga men upplever attdet anförda exemplet är olyckligt valt. Markområdet ifråga är skyddat av 21 §SVL så länge det ingår i den större skogsfastigheten men SVS får storasvårigheter att med hjälp av lagen reglera avverkningen av landskapsvårdsskälom marken ingår i ett utökat tomtområde. Risken finns att den aktueUaskyddszonen raskt flyttas in i nästa fastighet d.v.s till den varifrånavsöndring skett. Endast mycket breda zoner omrimligt breda i dessafastighetsbildningsärenden kan motverka en sådan utveckling. Möjlighetenatt kunna låta bostadsfastighet på landsbygden omfatta mark för mindredjurhållning och mindre odling synes riktig när det gäller permanentbebyggelsemen bör inte tillåtas vid fritidsbebyggelse. Rapportensförslag att förlägga skogsvårdslagens P 21 hänsynsområde till den egnafastigheten när så kan vara lämpligt bedöms också vara riktigt. Videxploatering av ett område för bebyggelse bör kringområde sparas så att erforderliga naturvårdshänsyn kan tas på den exploaterade fastigheten. iÄlvsborgs län: Prop. Detär angeläget att avvägningen mellan det aUmänna intresset av en bilagai varaktig avkastning från skogsmarken och den enskildes önskemål om en god bostadsmiljö sker i enlighet med gmndsynen i rapporten. Skogsvårdsstyrelseni (SVS): Utredningensförslag att fastighet för bostadsändamål på landsbygden ska kunna tillförasjordbmksmark eller annan mark i anslutning till bebyggelse kan komma attpåverka skogsnäringen i negativ riktning. Kommer skogsmark, somfortsättningsvis blir lydande under skogsvårdslagen, att tillföras ett stortantal bostadsfastigheter blir den troliga effekten att skogsindustrin undandrasvirkesproduktionen från denna areal. Denna skogsmark kommer att ägas av ettstort antal pesoner vars avsikt inte torde vara att främst driva skogsbmk påmarken i fråga. Naturmiljönmnt den egna bostaden är givetvis viktig och möjligheten att påverka denunderlättas av om i bostadsfastigheten ingår skog. SVS anser dock att det ärtveksamt om tolkningen av P 21 SVL påverkas på aktuell mark av enfastighetsbildning. SVSställer sig därför tveksam till förslaget att tillföra skogsmark tillbostadsfastighet. Om rapportens förslag ändå skulle antas föreslår SVS att denskogsmark som man tillför bostadsfastigheten starkt begränsas. Skogsvårdsstyrelsenställer sig ytterligt tveksam till att stycka av skogsbitar med enbart SVL §21-hänsyn som gmnd. Sådana hänsyn måste ju ändå tas av samtliga skogsägare somett led i den normala skogsskötseln. Rapportenbehandlar även fastighetsbildning för bostadsändamål och specialfrågor rörandenatur- och kulturmiljö. Enligt regelverken för fysisk planering, NLR och PBL,skall samhällsplanering ske med ekologisk gmndsyn. Strävanatt behålla det öppna landskapets positiva boendemiljö och för vissa arterbefrämjande biotoper är ytterst olika former av ekologisk manipulation där detgälleratt med olika resurser bekämpa den obevekliga naturdynamik som irapporten betecknas som "hotande igenväxning". Attstimulera intresset för vård av närmiljö för boende eller ideellalandsskapsbevarande insatser för att upprätthålla variationen i landskapet ärsjälvfallet vällovligt och ur samhällsynvinkel resurssparande. Det ger ävenmånga människor möjlighet att aktivt använda ett konstmktivt miljöengagemang. Detfinns dock anledning att ha en realistisk syn på vad som är möjligt att åstadkomma med sådana insatser för att inte riskera en fastighetsbild ning där en viss tids entusiasm kapitulerar mot naturgivna realiteter. aktivabmkandets öppna landskap är format av enorma arbetsinsatser där Prop.1989/90:151 även de små ytoraas vård kan kräva ansträngningar som blir förstora om Bilaga 3 "avkastningen" bara blir i och för sig mycketvärdefulla miljövärden. Rapportenssyn på avvägningsfrågoraa s. 59 bör uppmärksammas. Där anförs följande: "Enavvägning skall självklart ske i det enskilda fallet mot vad som enligt 3:6 FBLär till övervägande nytta för jordbmksnäringen. På samma sätt finns ettbetydande intresse från allmän synpunkt att med stöd av 3:7 hindra en skadliguppdelning av skogsmark. Sådana allmänna intressen som aldrig kan frångås viden regional tillämpning av FBL är att vidmakthålla effektiva familjelantbmk,att rationalisera skogsbmket och att inte indela jord- och skogsbmksmark mednya gränser som försvårar möjligheten att ekonomiskt utnytGa marken." Dennagmndsyn bör understrykas och speciellt när det av olika miljöskäl blir aktuelltatt ta i anspråk skogsmark under aktiv skötsel bör detta ske i samråd med organsom har kompetens att belysa den naturdynamik som måste vägas in i långsiktigthåUbara skötselambitioner.