prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — understryker all del är ay stor vikt atl fysiskapersoners ägande av aktier inte ytterligare minskar. "Tvärtom bör denenskilda andelen av aktieägandet öka. Vidare måste den skattemässigabehandlingen mellan direkt och indirekt ägande av aktier neutraliseras. Enändring i detta avseende skulle troligen stimulera lik ökat enskilt ägande avaktier." är av samma åsikt som föregående instanser och lämnarockså vissa förslag till hur det enskilda aktieägandet skulle kunna ökas. Stockholmsfondbörs anser all ålgärder måste vidtas för all vidmakthålla, eller helstöka, hushållens andel av börsakliestocken och all detta lorde kunna åstadkommasendast genom ålgärder som syftar lill all förbättra villkoren för långsiktigtsparande i aktier. Landsorganisationendelar däremot inte utredningens uppfattning. LO anser inte atl aktiemarknadensfunktionssätt i någon nämnvärd utsträckning är beroende av fysiska personersägande, ulan snarare av agerandet från etl begränsat antal aktörers sida. Om defysiska personema har någon funktion i sammanhanget så är det, enligt LO,möjligen den all ju fler enskilda personer som äger aktier ju mindre ägandekrävs för all dominera ell förelag. Ett spritt aktieägande gynnar således,enligt LO, maklkoncen-iralionslendenser. LO anser inte heller alt fysiskapersoner har någon större betydelse för näringslivels kapitalförsörjning. Utredningenanser del inte vara realistiskt all i avgörande utsträckning baseranäringslivels kapitalförsörjning på fysiska personers direktägande av aktier.En fungerande riskkapitalförsörjning kräver, enligt utredningen, såväl enskiltsom institutionellt ägande i näringslivet. Utredningen anser del vara av viktall de insliluliondla ägama uppvisar en inbördes variation i fråga omuppbyggnad och huvudmannaskap, så all fömtsättningar skapas för pluralism ibedömningen av olika investeringsprojekt. håller med om all del inte är realistiskt atl baseramerparten av näringslivels kapitalförsörjning på fysiska personers direktägandeav aktier och atl del är belyddsefukl all de insliluliondla ägama är många ochoberoende av varandra. TCO tillägger dock all de inte kan stödja ålgärder somsyftar lill all öka del personliga ägandels andel som medför förddningspolitiskaeflFekter. Utredningensanalyser visar atl investmentbolagen visserligen behållit sin andel av börsaktiestockenstotala värde under 1980-lalet, men atl detta 217 möjliggjorts genom enbetydande upplåning. Investmentbolagen har inte Prop. 1989/90:88 genomförtnågra nyemissioner på aktiemarknaden, vilket enligt utredningen lill viss ddkan bero på gällande regler för beskattning av investmentbolagensrealisationsvinster. Utredningenanser all del, inom ramen för den pågående översynen av skattelagstiftningen,bör prövas humvida investmentbolagens skattemässiga situation bör förändras såalt de även i framliden skak kunna fullgöra en övervakande funktion i desvenska storföretagen. Dettaförslag tillstyrks av som anser atl del med hänsyn lillinvestmentbolagens betydelse för näringslivels utveckling och stmkturomvandlingbör prövas hur dessa kan ges skattemässiga villkor likvärdiga övriga ägarkategorierpå marknaden. , och Svenska Bankföreningenbetonar all inveslmenlföretagen ofta utövar en aktiv, långsiktig ägarfunktion inäringslivet och all inveslmenlföretagen bör ges en skattemässig behandlinglikvärdig med övriga jämförbara aktörer på marknaden. anser det vara uppenbart atl investmentbolagens skattemässigasituation måste förbättras om investmentbolagen även skall kunna utövaen viktig ägarrok i det svenska näringslivet. Av samma uppfattning är och . Utredningenkonstaterar all de icke-finansiella förelagen utvecklats lillallt större ägare av börsaktier och all deras börsaklieinnehav moisvararnärmare en tiondel av börsaklieslockens värde. finns del en risk all kapital på ell omotiverat sätt hålls kvar iförelagen och undandras de slutliga ägamas prövning. Utredningen understrykerviklen av reformer ämnade alt stimulera kapitalet lill ökad rörlighet mdlanolika företag och branscher. Utredningennoterar att del från olika håk föreslagils all svenska aktiebolag skulletillålas återköpa en del av sina egna aktier, för all på det sättet bl.a. gesytterligare en möjlighet all överföra överskollskapilal lill ägama. Eneventuell prövning av dessa förslag bör dock enligt utredningen anslå lill dessklarhet vunnits om kommande förändringar i skattelagsliflningen. Utredningenunderstryker dock alt en eventuell möjlighet för svenska förelag all återköpaegna aktier inte får ges en sådan utformning atl ägamas möjlighet lillövervakning av företagens verksamhet därigenom försämras. , och anser att möjligheten atl återköpa egna aktier kan förbätt ra förelagens finansiella flexibilitet och underlätta ell uppnående av den optimala kapilalslmkturen i förelagen. Egna aktier kan också användas bl. a. som betalningsmedel i samband med förelagsförvärv eller vid börs- introduktion utomlands. siriförbund och anser alt frågan bör utredas i Prop. 1989/90:88 samband meden översyn av aktiebolagslagen. SverigesAdvokatsamfunds uppfattning är all del i vissa fall kan finnas anledning all gesvenska bolag räll alt återköpa en del av sina egna aktier och all frågandärför kan vara värd all utreda. ställer sig positivt till en ökad möjlighet för svenskaaktiebolag att förvärva egna aktier. Förbundet anser all förelagens finansiellaflexibilitet därigenom skulle öka. Förbundet betonar dock all en ökad möjlighetall förvärva egna aktier måste kringgärdas av begränsningar till skydd föraktieägare, borgenärer och andra väsentliga intressenter. Handelskamramaförordar att frågan blir föremål för utredning i samband med en översyn avaktiebolagslagen. ÄvenAB Investor och anser all svenska förelag bör ges rättalt återköpa egna aktier. I frånvaro av denna rätt undanhålls från marknadenväsentlig informaiion om förelagens korrekta värde, hävdar bolagen. Återköp avegna aktier är vidare, enligt bolagen, ell mer flexibelt sätt all distribuera överskollskapilallik ägama än utdelning, även vid likformig beskattning. Tilldelas aktiebolag möjlighet all förvärva egna aktier minskarbehovet av ömsesidigt aktieägande framhåller Aktiefrämjandet. Svenskarevisorsamfundet SRS är tveksamt lill all skapa även en begränsad möjlighet lillåterköp av egna aktier. En sådan möjlighet skulle enligt samfundets meningkunna påverka inflytandeslmkluren och försvåra ägamas möjligheter lillövervakning av förelagen. SRS ifrågasätter vidare om en sådan möjlighet gagnar elleflFektivl resursutnyttjande och en fömyelse inom näringslivet. anser inte skälen för att ge svenska företag möjlighet altåterköpa egna aktier lillräckligt starka. Risken är dessutom stor, menar TCO,alt en sådan återköpsrält används av företagsledningen för alt påverka inflytandeslmklureni företaget. Patent-och registreringsverket, slutligen, finner inte något skäl atl på denna punktändra nuvarande lagstiftning. 5.1.3Offentligt och kollektivt ägande Ägamtredningenanser all oflFenlligl och kollektivt aktieägande ökar mångfalden inäringslivets riskkapilalförsörjning och medför en bred prövning av olikainvesteringsprojekt. OflFenlligl och kollektivt aktieägande utgör därför,enligt utredningens mening, ett belyddsefukl komplement lik del privataägandet. Landsorganisationeninstämmer i utredningens slutsats och påpekar att del finns fler skälän de som utredningen anfört för oflFenlligl och kollektivt ägande. anser all del oflFentliga och kollektiva aktieägandet reducerar hushållens och de privata företagens utrymme för sparande och aktieägande. anser inte att oflFenlligl och kollektivt ägande leder till ökad mångfald och konkurrens, ulan lill ägarkoncentration. Inte heller , Prop. 1989/90:88 eller ser del kollekliva ägandet som ell betydelsefullt komplementtill del privata ägandet. Organisationerna anför att del endast är omresurserna fördelas efter marknadsmässiga gmnder som en optimal förvaltning avnäringslivels tillgångar kan ske med en erfoderiig tillgång på riskvilligtkapital som följd. Enligt organisationema är del framför allt genom privat ägaransvarmöjligt all upprätthålla effektiviteten i förelagen och därmed erhålla ettmaximall bidrag till samhällsekonomin. anser all statligt ägande bör förekomma endast isärskilda fall. framhåller all del offentliga och kollektiva ägandetnått en sådan nivå att del kan hämma näringslivets eflFeklivilel ochutveckling. ABInvestor och delar inte utredningens uppfattning all off"entligleller kollektivt ägande, generellt sett, utgör ell belyddsefukl komplementtill del privata ägandet., Ägamtredningenanser också alt minoritelsaktieposler i större statliga företag bör bli föremålför marknadsnotering om inte särskilda skäl talar emot detta. Aktiefrämjandetinstämmer med utredningen i denna fråga. har ingenting alt erinra mol förslaget när del gällerförelag, för vilka del saknas vägande motiv för statligt ägande. anser all minoritetsposter i större statligaförelag bör bli föremål för marknadsnotering. Förbundet förespråkar dessutom entotal utförsäljning av statliga förelag som drivs med lönsamhelskrav och ikonkurrens med andra förelag. Deloffentliga och kollekliva ägandet bör enligt Svenska Handelskam-marförbundetsmening minskas. 1 stället bör fysiska personers direktägande stärkas. I linjehärmed tillstyrker handelskamrama all aktier i statliga förelag i ökadutsträckning blir föremål för utförsäljning och marknadsnotering. , och Svenska Bankföreningenanser all hela företagsenheter, liksom vissa aflförsdrivande verk, bör privatiserasom del är företagsekonomiskt motiverat. Landsorganisationenskriver atl verkligheten har kommit i kapp och förbi förslaget. LO fortsätter: "Förbundet har följt denna utveckling med blandade känslor. Å ena sidan kan man, som utredningen, hävda atl flera ägare i sig innebär bättre kontroll av ledningen och därigenom komplet terar staten på ell för bolagen positivt sätt. Å andra sidan kan också sägas, all när statliga företag, som ofta har ell förlusttyngl förflutet, äntligen blivit lönsamma och således attraktiva på börsen, ska dessa inte omedel bart säljas ut lill privata intressenter. Åtskikiga tiotals miljarder kronorhar faktiskt pumpals in av skaltebetalamas pengar i de statliga förelagen under krisåren. Därför borde nu också den framlida avkastningen lill fullo tillfal la skattebetalarna och inte de privata intressena. Många statliga företag har en gång i liden lillkommil av regional- och arbelsmarknadsmoliv och de bör också, enligt förbundels mening, förbli i statlig ägo. ringarav smärre aktieposter förändrar i och för sig inte detta faktum, utan Prop.1989/90:88 kan i bästa fall få en vitaliserande inverkan på ledningen." Utredningenanser all del ökade utländska intresset för den svenska aktiemarknadenbidragit lill en pluralism i riskkapilalförsörjning och övervakning i svensktnäringsliv. Utredningen anser dock all de begränsningsregler som gäller belräflfandeutländska förvärv av stora andelar i enskilda förelag bör kvarstå. delar utredningens uppfattning att det ökade utländska aktieägandetär positivt. SIND framhåller all ell utländskt minoritelsägande avsevärtunderlättar försörjningen med riskkapital för de större förelagen. anser all del, med tanke på EG, från svenskt håll intekan ställas de krav som utredningen gör på all de begränsningsregler somgäller beträflFande utländska förvärv av stora andelar i enskilda företag börkvarstå. Statens pris- och konkurrensverk anser inte heller all del är avnationellt intresse all de allra största förelagen förblir i svensk ägo. ställer sig också positivt lill del ökade utländska aktieägandet,men delar inte utredningens uppfattning all de begränsningsregler som gäller beträflFandeutländska förvärv av stora andelar i enskilda förelag bör kvarstå. Förbundethävdar all del för svenska förelag är utomordentligt betydelsefullt atl viaföretagsförvärv kunna etablera sig i andra länder och all del från reciprocilelssynpunklär viktigt all utländska förelag på motsvarande sätt kan etablera sig iSverige. Av särskild vikt är all anpassa de svenska reglema till utvecklingeninom EG, enligt förbundet. , och Svenska Bankföreningenanser, i likhet med , alt den svenskalagstiftningen om bl. a. utlänningars rätt atl förvärva aktier i svenskaförelag bör anpassas till EG-normema. Samma ståndpunkt redovisar . () instämmer i utredningens positiva inställningtill utländskt ägande, men betonar viklen av ätt förhållandel lill EGi detta sammanhang kontinuerligt bevakas. SFF anför alt de svenska begränsningsreglernaknappast kan bibehåkas vid en fortsatt västeuropeisk integration. Aktiefrämjandetuttrycker sig i liknande ordalag som SFF. Akliefrämjandet tillägger all EGkräver att på en lill EG anpassad svensk aktiemarknad får inga placerare frånEG diskrimineras som ägare. Det innebär all alla aktier måste göras fria. Omman vill skydda vissa företag kan dessa inte utnyttja aktiemarknaden somkapitalkälla. Bankinspektionenhåller med utredningen om att del inte finns något skäl all ändra begränsningsreglema för utlänningars för värv av aktier i . I vad mån en översyn av reglerna senare bör ske får bl. a. kommande förhandlingar med EG utvisa. betonar att det ligger i nationens Prop. 1989/90:intresse all de allra största företagen förblir i svensk ägo och Landsorganisationenifrågasätter humvida det utländska aktieägandet fört något positivt med sig fömtomall del bidragit lill pluralismen. LO anser alt de utländska aktieägarna visaten osedvanlig instabilitet. 5.2 Den ökade koncentrationen i ägarstrukturen Ägamlredningenskartläggning visar all koncentrationen i de svenska storföretagens ägarstmkturgenomsnittligt sett ökat kraftigt under 1980-talel. Utredningenanser del inte vara möjligt all fastställa en för samtliga förelag idealkoncentrationsgrad i ägar- och inflytandeslmkluren, men menar all en visskoncentration ofta är en fömtsättning för en fungerande resursövervakning iföretagen. Förekomsten av starka ägare i enskilda förelag slår enligtutredningens mening inte i strid med strävan efler många riskkapitalkällor iekonomin med en inbördes variation i fråga om kompetensområde, placeringsinriktning,tidshorisont och riskbenägenhel. Ilinje med detta resonemang finner utredningen inte skäl för den i aktiebolagslagen9 kap 3 § upptagna regeln atl ingen aktieägare får utöva rösträtt för mer än enfemtedel av del vid stämman företrädda antalet aktier, såvida inte annatföreskrivits i bolagsordningen. Om inte annal föreskrivs i bolagsordningen börenligt utredningens mening varje ägare vara berättigad all rösta för del fukaantalet av honom företrädda aktier. Utredningens slutsats på denna punkt delas av , , , AB Investor, , . , och haringenting alt erinra mot utredningens slutsats, men påpekar all en sådanförändring kan medföra maktförskjutningar i vissa företag och att de problemsom hänger samman därmed bör lösas i särskilda övergångsbestämmelser. Fullmäktigei riksbank anser all gränsen för enskilt ägande i svenska banker börsällas vid av aktiekapitalet och all en yttersta gräns för röslrällsulövandetbör fastställas, lämpligen vid av det på stämman företrädda antalet aktier. 5.2.2Aktier med olika röstvärde Fråganom koncentrationen i de enskilda förelagens inflytandestmktur är, enligt ägamtredningen, nära kopplad lill förekomsten av aktieslag med skilda röstvärden. Utredningen menar all en teoretiskt rimlig utgångs punkt för fördelningen av det totala röstetalet bland bolagels ägare är all 222 röslanddenför varje ägare slår i proportion lill risklagandel och all en Prop.1989/90:88 sådanordning approximativt uppnås om varje aktie tilldelas samma Utredningenanser emellertid del vara av vikt all mindre och expanderande förelagmed bibehållen inflytandestmktur kan erhålla riskkapital från aktiemarknadenoch att större förelag har möjlighet alt anskaffa kapital på utländskaaktiemarknader utan all den svenska kontrollen går förlorad. Vid en samladbedömning förordar utredningen därför inte någon förändring av bestämmelsemarörande aktiebolags möjligheter all emillera aktier med olika röstvärde. Bankinspektioneninstämmer i ägamlredningens slutsats och samma inställning harFörsäkringsinspektionen, . Patent- och registreringsverket.Fullmäktige i riksbank. , , , ,, , . , AB Investor, FörvahningsAB samt . delar utredningens slutsats, men medreservationen all en fortsall integration med EG möjligen kan tvinga fram enannan ståndpunkt. föreslår all frågan blir föremål för ytterligareutredning i en kommande översyn av aktiebolagslagen, med syfte atl få lillstånd en större överensstämmelse mekan ägande och inflytande och en anpassninglill motsvarande regler utomlands. Svenskarevisorsamfundet SRS skriver all nuvarande ordning är otillfredsställande men atlnackdelama med ell upphävande av diflFerenlie-ringen är så stora all andravägar bör prövas i första hand. anser all alla aktier i princip ska ha samma röstvärde, menanser all anförda motiv för en röstvär-desdiflFerentiering har bäringi dagens läge. StatsanställdasFörbund anser alt skälen mol röstvärdesdiflFerentiering är, all den bidrar lillden privata ägarkoncentrationen i näringslivet. Ledningen av bolaget hamnardessutom i händema på personer, vilka inte lar en mot deras makt svarande risk,tillägger förbundet. Härigenom har den kontrok av maktutövningen som bordefinnas blivit lidande. Motiveringen all förelag med bibehållen inflytandestmkturskall kunna anskaffa kapital på utländska marknader godtas inte av StatsanställdasFörbund. ser andra möjligheter all garantera fortsattsvensk kontroll över ell bolag än genom röstvärdesdiflFerentiering, som deanser diskriminerar även mellan svenska aktieägare. anför all de skillnader i röststyrka som idagföreligger mellan olika aktier kan förslärka del koncentrerade inflytandet ochleda till icke önskvärda eflFekter för konkurrensförhållandena. förespråkar inte någon minskning av röslvärdesdiflFerenlieringen. För all underlätta riskkapilalförsöijningen lill småföretag bör i stället en ökad diflFerenliering för dessa förelag övervägas, då ägarkonlrollen är en fömtsättning för att företagaren ska 223 vilja la tillvaramöjligheten till expansion. Organisationen föreslår därför Prop. 1989/90:88 atlregeringen utreder fömtsättningar för införandet av aktier/ägarkapilal utanrösträtt, särskilt utformat med tanke på de små förelagen. 5.2.3Begränsningar i institutionella ägares rätt att förvärva aktier Ägamtredningenuppmärksammar också de legala begränsningar som uppställts i fråga om vissa inslilulionekaägares aktieinnehav i enskilda förelag. Enligt utredningens mening kan densamlade eflFeklen av dessa begränsningar bli all resursövervakningen iförelagen försvagas. Utredningenredovisar mot denna bakgmnd en positiv inställning lill del förslag lillhöjning av gränsen för försäkringsföretags andel av röstetalet i enskildaförelag som framlagts av försäkringsverksamhetskommittén. Utredningen anser allen sådan höjning förbättrar fömtsättningama för etl aktivt utövande av ägarfunktionema. delar utredningens slutsats all legala begränsningarför vissa insliluliondla ägares aktieinnehav kan leda lill en försvagadresursövervakning i förelagen. Enligt verkets mening är därför en vidgning avde institutionella ägamas möjligheter all utöva en mer aktiv ägarrok angelägen. Aktiefrämjandet, och delar helt utredningens uppfattning och delsamma gör . kan gränsen för försäkringsbolagens andel avröstetalet i ell enskilt företag vidgas, ulan all detta leder till ell förelagaransvarsom står i strid med nuvarande tolkning av försäkringsrörelselagens, under fömtsättningatt en gräns också sätts för den innehavda andelen av aktiekapitalet. SverigesAdvokatsamfund anser del vara av stort värde all vända sig lill många olikaplacerare när det gäller all trygga kapilallillförsdn i expanderande förelag.Försäkringsbolagen är härvid lämpliga delägare eftersom de dels lill sig oftaknutit personer med lång industriell erfarenhet, dels företräder ettlångsiktigt och uthålligt ägande. Det är också värdefullt för de berördaförelagen alt få del av försäkringsbolagens erfarenhet av kapitalmarknadensfunktion. Samfundet instämmer därför i utredningens slutsats. anser all en höjning av gränsen förförsäkringsföretagens andel av röstetalet i enskilda företag inte bör ske ulanvidare. Till att börja med bör andra ägarkategorier på marknaden, främstenskilda aktieägare, ges skattemässiga villkor som bättre ansluter lillförsäkringsbolagens. Vidare fömlsäller förslaget all försäkringsbolagen ärberedda all la på sig ell större kontrokägaransvar, enligt SARF. Förbundetanser all de stora svenska försäkringsbolagens innehav kan leda lill en viss, oönskad,maktkoncentration och en oförmåga all agera flexibelt på marknaden.Försäkringsbolagen borde därför, enligt SARF, stimuleras lill all dela upp sin aklieförvaltningpå flera självständiga eirheter. 5.3 Det ökade antalet kontrollägarskiften samt bruket av Prop. ömsesidigt och cirkulärt aktieägande Utredningenskartläggning visar att ett mycket stort antal kontrollägarskiften ägt rumbland de svenska storföretagen och att dessa ägarskiften iallt större utsträckning kommer till stånd genom oflFentligauppköpserbjudanden. Utredningen anser att möjligheten till konlrollägar-skiftenrepresenterar en viktig del i den utvärdering av förelagens resursutnyttjandesom sker via aktiemarknaden. Utan denna möjlighet skulle aktiemarknadensbetydelse för resursövervakningen, enligt utredningens mening, minska. , och delarutredningens ståndpunkt. delar i huvudsak utredningens slutsatser i denna fråga,men anser all det finns en risk för skadlig makt- och ägandekonceniration tillenskilda företag om företagsuppköpen blir alltför omfattande. TCO hävdar att enåtgärd som allmänt skulle kunna fungera balanserande mol en ökad ägarkoncentrationvore all ge de fackliga organisationerna möjlighet till ökad insyn ochinflytande i samband med större ägarförändringar i företagen. 5.3.2 ömsesidigtoch cirkulärt aktieägande Utredningenanser att ett ur inflytandesynpunkl omfattande ömsesidigt eller cirkulärtaktieägande kan försämra förutsättningarna för näringslivets tillväxt ochförnyelseförmåga. Utredningen anser att statsmakterna noga bör följa denfortsatta utvecklingen av dessa ägarförhållanden och överväga en begränsandelagstiftning på området efler förebild från andra länder. Bankinspektionenanser att del omfattande ömsesidiga och cirkulära aktieägandet kan ha ennegativ inverkan på näringslivets utvecklingsmöjligheter samt, såvitt avseraktiemarknadsbolag, försämra marknadens tilltro till företagen.Bankinspektionen instämmer i att utvecklingen av denna typ av ägarförhållandenbör följas och att begränsningsregler bör föreslås om behov uppslår. Svenskarevisorssamfundet anser det angelägel att överväga regler som begränsar ickeönskvärt ömsesidigt och cirkulärt aktieägande. SverigesAdvokatsamfund delar uppfattningen all utvecklingen bör följas avstatsmakterna. Patent-och registreringsverket anser att lagstiftning för att begränsa ömsesidigt och cirkulärtägande är behövlig för all undvika all ärenden som normalt skulle avgjorts påbolagsstämman i stället görs upp mellan respektive styrelse i de berördabolagen. instämmer i alt en begränsande 225 15 1989/90. 1 saml Nr 88 Det ömsesidiga ägandet kan i vissa fall försvåra Prop.1989/90:88 det fackliga inflytandet i företagen på grund av all ägarinflytandetär begränsat eller otydligt, anför TCO. anser att en kommande aktiebolags-utredning bör ges iuppdrag att utreda en begränsande lagstiftning på området efter förebild frånandra länder. "Somsituationen ser ul f n. används inte bara korsägandet utan också ask-i-askägande och röstvärdesdiflferentiering för all garantera vissa ägar-ochdirektörsgruppers kontroll av företag och koncerner. Om lagstiftning skullevisa sig nödvändig bör den därför la sikte på alt hindra förekomst av allasådana förekommande typer av maklinslrument, anför LO.