prop · GD03123 · 1989-12-31 00:00:00 — Vadså gäller den särskilda frågan om en stmkturplan som utredningen haraktualiserat ankommer det på den centrala fiskerimyndigheten att utarbetaunderlag för hur fiskepolitiken skall bedrivas. 1989/90:123 Bilaga 2 4 Särskilda frågor 4.1 Laxfisket Min bedömning:Laxfisket bör utformas så att det inte hotar de na-turreproducerandelaxstammarna och så att deras genetiska mångfald bevaras. Utredningenhar inte behandlat laxfisket. Skälenför min bedömning: Genom den omfattande utbyggnaden av vattenkraft och vattenkrävandeindustri har fömtsättningarna för naturlig reproduktion av lax begränsatsstarkt eller helt upphört i många av våra vattendrag. Även den försämrademiljösituationen till följd av avfallsutsläpp har medverkat härtill. 1Sverige har vi sökt möta detta problem med utsättning av odladelaxungar. Denna verksamhet har varit framgångsrik. Av den havs-fiskade laxen iÖstersjön är sålunda odlad. Utsättningenav lax bygger på möjligheten att fånga avelslax när den vandrar tillbaka tillsitt hemmavattendrag. En annan viktig fömtsättning är att den genetiskamångfalden bland avelslaxarna inte försämras. Det minskade antalet vattendragför naturlig reproduktion, det effektiva kust-och älvmynningsfisket och detstarkt ökade havsfisket utgör emellertid allvarliga hot i dessa avseenden.Sedan flera år tillbaka arbetar därför regeringen och medåtgärder för att skydda den naturre-producerande laxen. Sedanår 1985 har skärpt regleringen av älv- och kustfisket efterlax. Ytterligare restriktioner planeras . Havsfisket som iÖstersjön bedrivs gemensamt av flera nationers fiskare kan inte regleras påsamma sätt. Visserligen kan reglera vårt fiske i annat landszon. Men sådana regleringar blir oftast meningslösa om inte andra nationerföljer med. har verkat för begränsningar av havslaxfisket iÖstersjön. Genom överenskommelsen om den s. k. vita zonenhar vi fått bättre fömtsättningar att driva denna fråga i de internationellaförhandlingarna. 1989 visades väsentligt större förståelseför inställning. Vi bör därför nu kunna vänta oss framgångar. har enförsöksverksamhet pågått med s.k. fördröjd utsättning av lax. Den harfinansierats med prisregleringsmedel. Avsikten med verksamheten är att skapa underiagför utsättningar som präglar laxen till vissa avgränsade kustavsnitt och somskall möjliggöra ett fiske där den naturreproducerande laxen inte berörs. Ensådan förskjutning av havsfisket kan vara ett nödvändigt komplement tiUkvoteringar och redskapsbegränsningar. Det är ett gemensamtansvar för alla fiskande att medverka tiU att rädda den naturreproducerandelaxen. För egen del anserjag det nödvändigt att det vidtas ytterligareeffektiva åtgärder för att skydda den. Dessa åtgärder måste beröra såväl älv-och kustfisket som det traditionella havsfisket. Regeringen har för avsikt attfortsätta sina ansträngningar för att nå överenskommelser i de internationellaförhandlingarna. Vidare är det angeläget att försöksverksamheten med fördröjdutsättning utvärderas med syfte att klargöra fömtsättningarna för enbrett upplagd verksamhet. måste å sin sida fortsätta med enanpassning av regleringarna av fisket. 1989/90:123 Bilaga 2 4.2 Prisreglering på fisk under /91 Mitt förslag:Prisregleringen på fisk under /91 utformas i huvudsak enligt jordbmksnämndensförslag som innebär ett första steg i en anpassning till vad en liberaliseradhandel kräver. Bakgrunden till mitt förslag:Jag har i det föregående allmänt redovisat mina överväganden om prisregleringenpå fisk. Jag anförde därvid att en förändring måste ske successivt medbeaktande av vad som sker i andra länder. Regleringens närmare utformning förnästa budgetår bygger enligt nämndens direktiv på förutsättningen att dentotala ekonomiska omslutningen är oförändrad. förslagom regleringen av priserna på fisk m. m. under /91 har biträttsav fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Av förslaget somfinns som underbilaga 2.2 till detta protokoll framgår bl. a. följande. Dennärmare utformningen av prisregleringen beskrivs i prop. 1984/85: 143 (s. 19 21). De totala kostnaderna förpristillägg /89 var för normprissatta fiskslag 36,6 milj.kr. jämfört med 37 milj. kr. Av det totalaprisregleringsbeloppet /89 gick till sill. fisk var 28,8 milj. kr. den , enminskning med 32 milj. kr. Motsvarande belopp förjordbruksnämndens prisregleringskassa var 100 milj. kr., en ökning med 13,1milj. Prisregleringsavgiftensamt import- och exportavgifterna beräknas inne- Prop. 1989/90:123 varanderegleringsår tillföra kassan ca 85 milj. kr. Ränteintäkterna på de Bilaga 2medel som är innestående hos Svensk fisk resp. i prisregleringskassan beräknasuppgå till sammanlagt ca 19 milj. kr. De sammanlagda tillgångarna förprisregleringen innevarande regleringsår uppgår således till ca 233 milj.kr. Desammanlagda kostnadema för prisregleringen under innevarande regleringsår beräknadesurspmngligen av jordbmksnämnden till ca 122 milj. kr. Kostnaderna beräknas nu tillca 118 milj. kr. Detta skulle innebära att behållningen i prisregleringskassanoch hos Svensk fisk skulle komma att uppgå till sammanlagt ca 115 milj. kr.vid regleringsårets utgång. Härtill kommer ca 98 milj. kr. i intäkter inkl.ränteintäkter under detta år vilket innebär att ca 213 milj. kr. skulle finnastillgängliga under /91. Vidfastställande av förslaget till normpriser för /91 har beaktatskostnadsutvecklingen inom fisket november 1989och inkomstutvecklingen för jämförbara gmpper enligt löneavtalen inkl.förändringar av sociala avgifter. Vidare har beaktats produktivitetskravet ochkostnaden för trygghetsförsäkringen tiU 1988/nivå, , samtden av regeringen i uppdraget angivna utgiftsramen. ochdelegationerna har vid överlägg- , ningarna konstaterat att en sammanvägning avdessa faktorer ger en uppräkning av normpriserna för sill/strömming med 5 %och övriggmpperna jämfört med innevarande budgetår. Dennedre prisgränsen för torsk för /91 föreslås höjd med 8 %jämfört med innevarande budgetår. Vad gäller den övre prisgränsen för torskanser nämnden att någon sådan inte bör fastställas , men att nämnden börbemyndigas att fastställa en sådan om det visar sig behövas. Förslagenom normpriser och prisgränser framgår i detalj av nämndens skrivelse. Förinnevarande och tidigare budgetår har normkvantitet fastställts endast försill/strömming. Den uppgår tiU . För /91 föreslårjordbruksnämnden att normkvantiteten för sill/strömming sänks till 44000 ton.Den kraftiga sänkningen motiveras av den av regeringen i uppdraget angivnautgiftsramen. Normkvantiteten skall enligt förslaget kunna ökas beroende på hurde föreslagna stöden till export till statshandelsländer och till foderfiskutnyttjas. För /91 föreslås även att en normkvantitet för övrigmakrill fastställs tiU . Detta motiveras med den av regeringen iuppdraget angivna utgiftsramen och att gjorda antaganden om avsättning av övrigmakrill är mycket osäkra. Underinnevarande budgetår utgår rörliga pristillägg av skillnaden mellannormpris och jämförelsepris för sill/strömming, för övriga normprissattafiskslag och för torsk av skillnaden mellan nedre prisgräns ochjämförelsepris. föreslår för /91 att pristilläggutgår med oförändrade procenttal. Underinnevarande regleringsår får överskottspriset för samtliga lägsta- 21 prissattafiskslag uppgå till högst av lägstapris. För nästa regleringsår Prop.1989/90:123 föreslår nämnden att överskottspriset för samtliga lägstaprissattafiskslag Bilaga 2 utgår med oförändrat procenttal. Förinnevarande budgetår har anslagits 9,5 milj. kr. för överskottshanteringen.För /91 föreslår nämnden att högst 8,25 milj. kr. Vidare föreslås att jordbmksnämnden bemyndigas medge attSvensk fisk tar i anspråk ytterligare medel för överskottshantering. Nämndenbör dock i enlighet med förslaget vara mycket restriktiv härvid. Underinnevarande regleringsår utgår ett särskilt stöd i form av regionalt pristilläggför sill/strömming till fiskare bosatta vid syd- och ostkusten. Detta motiverasmed att fisket på syd- och ostkusten visar en svagare utveckling än för fiskarepå . Stödet utgår som fasta pristillägg inom ramen för gällandenormkvantitet och för fisk som avsätts tiil human konsumtion. /91 föreslår jordbmksnämnden att stödet höjs med /kg påsydkusten, med /kg på och med /kg på norraostkusten. Stödet föreslås således utgå - till fiskare bosatta på sydkusten med /kg försill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagare på syd- ochostkusten, - till fiskare bosatta på (Stockholmslän och södemt) med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå ostkusten samt med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå sydkusten, - till fiskare bosatta på (Uppsalalän och normt) med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå , med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå samt med /kg för sill/ strömming levererad och såld tillförstahandsmottagare på sydkusten. Underinnevarande regleringsår utgår pristillägg för export av sill/strömming till statshandelsländermed högst /kg inom en ram av sammanlagt högst 11 milj. kr., varav högst3,3 milj. kr. får avse sill från , och . får avse sill från . Nämnden föreslår att rambeloppet förnästa regleringsår ökas till , varav högst 4 milj. kr. för sillfrån , och . Högst 0,5 milj. kr. föreslås avse sillfrån . Pristillägget föreslås utgå med oförändrat belopp. Nämndenföreslås få besluta om att överföra anslagna medel till stöd till foderfisksamt att minska rambeiop-pet mot att i stället öka normkvantiteten. Pristilläggför foderfisk lämnas under innevarande budgetår med högst /kg inom en ram av sammanlagt högst 12 milj. kr. Inom denna ram lämnas även regionalt pristillägg för foderfisk på och pris tillägg för foderfisk från insjöar. För /91 föreslår nämnden oförändrat pristillägg för foderfisk med högst /kg och att pristillägg för foderfisk på får lämnas med högst /kg utöver detta, allt inom en sammanlagd ram på högst 9,5 milj. kr. Utanför denna ram föreslås att ett fast pristillägg för foderfisk från insjöar lämnas med 75öre/kg. Nämnden betraktar stödet som ett regionalt stöd till insjöfisket i likhet med det regionala stöd som ges till sill/strömmingsfisket på syd- och ostkusten. Enligtförslaget bordet därför inte vara maximerat med något totalbelopp. Nämndenberäknar kostnaden för stödet till ca 0,5 milj. kr. för nästa bud- Bilaga 2 getår.Nämnden föreslås få besluta om att överföra anslagna medel till stöd tillstatshandelsexport samt att minska rambeloppet mot att i stället öka Särskildafasta pristillägg lämnas för de viktigaste slagen av sötvattensfisk, nämligenmed /kg för gädda, gös, sik och rensad och flådd lake samt med /kgför abborre, annan lake och siklöja. I fråga om annan lake lämnas pristilläggendast novemberfebmari. För nästa budgetår föreslår nämnden attpristillägget för gädda, gös, sik och rensad och flådd lake höjs till /kgoch att pristillägget för abborre och siklöja höjs till /kg. Annan lakeföreslås i fortsättningen inte bli berättigad till pristillägg. Fastapristillägg lämnas även för vissa andra fiskslag, nämligen med /kg förgammakrill, /kg för övrig makrill, /kg för kokräka, /kgför råräka, /kg för storbackelånga utan huvud samt med /kg för storbackelångamed huvud. För nästa budgetår föreslår nämnden att pristillägget förgarnmakrill höjs till /kg och för råräka till /kg. I övrigtföreslås oförändrade pristillägg. Jordbruksnämndenhar haft i uppdrag att efter samråd med lämna förslag tilldisposition av medel för att bestrida kostnader för utsättning av lax, annanlaxfisk och ål samt för fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning avlax. Nämnden föreslår att 6,8 milj. kr. ur prisregleringskassan används för attbestrida kostnadema för utsättning av lax och annan fisk under budgetåret1990/91. Nämnden föreslår att . av detta belopp används för fördröjdutsättning av lax. Swefisk,ekonomisk förening, tilldelades för /89 2 milj. kr. urprisregleringskassan för marknadsföringsåtgärder. Till Swefisk har hittillsbetalats ut 0,8 milj. kr. Nämnden förutsätter att återstående medel, i den månde inte tas i anspråk under innevarande budgetår, får disponeras /91 enligt nu gällande regler. Jordbruksnämndenberäknar prisregleringens kostnader för /91 till sammanlagt119,5 milj. kr., varav . är kostnader för olika former av prisstöd.Kostnaderna för trygghetsförsäkringen beräknas till 8 milj. kr. ochkostnaderna för överskottshanteringen till . Härtill kommer 6,8milj. för utsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning av lax. Jordbmksnämndenskostnader för uppbörd och kontroll beräknas till 1,2 milj. kr. och kostnadernaför Svensk fisks administration och upplysningsverksamhet till 11,8 milj. kr. Ifråga om prisregleringens finansiering föreslår nämnden följande. Från prisregleringskassan för fisk bör täckas kostnaderna för trygghetsförsäk ringen, utplantering av fisk och jordbmksnämndens uppbörd. Vidare före slås Svensk fisk tillföras 93 milj. kr. ur prisregleringskassan för att täcka kostnaderna för rörliga, fasta och regionala pristillägg, pristillägg för stats handelsexport och foderfisk, överskottshantering samt Svensk fisks admi nistration m. m. Utöver från prisregleringskassan tillförda medel föreslås Svensk fisk för denna verksamhet få disponera tillgängliga ränteintäkter hos Svensk fisk samt vid behov även hos föreningen behållna medel. Mednyss nämnda förslag behövs för /91 ca 109 milj. Prop.1989/. ur jordbmksnämndens prisregleringskassa vilket beräknasöverstiga Bilaga 2 intäkterna i kassan med ca 14 milj. kr. Behållningen ikassan skulle därmed komma att uppgå till ca 65 milj. kr. BehåUnamedel hos Svensk fisk skulle per den Ijuli 1991 komma att uppgå till ca 29 milj.kr. Disponibla tiUgångar skulle alltså komma att uppgå tillca 94 milj. kr. Jagkan i huvudsak biträda jordbmksnämndens förslag tiU prisreglering på fisk /91. Förslaget utgår från den i uppdraget angivna principen attutgiftsramen för prisregleringen för /91 skall rymmas inom entotal summa på 120 milj. kr. Denna ram bör inte få överskridas av jordbmksnämnden.Jag föreslår att prisregleringen utformas på det sätt jag har redogjort för idet föregående och att de av nämnden föreslagna normprisema, prisgränserna ochden föreslagna normkvantiteten fastställs. Procentsatsernaför rörliga pristillägg och procentsatsen för överskottspris bör faststäUas pådet sätt som nämnden har föreslagit. Svensk fisk bör få besluta om avsättningenav överskotten i samma utsträckning som . Motbakgmnd av att fisket på syd- och ostkusten visar en svagare utveckling än påvästkusten bör de föreslagna höjningama av de regionala pristilläggengenomföras. Vidare bör rambeloppet för pristillägg för stöd till export avsill/strömming till statshandelsländer ökas till . Det bör ankommapå regeringen att besluta om eventueU omfördelning av dessa medel till stöd förfoderfisk. Nämndens förslag om pristillägget för foderfisk bör godtas. Vidarebör de föreslagna fasta pristilläggen fastställas. Jordbmksnämndenbör av regeringen kunna bemyndigas att betala ut 93 milj. kr. tiU Svensk fiskför kostnadema för pristillägg, överskottshantering och Svensk fisksadministration m. m. För dessa ändamål bör Svensk fisk få disponera även sinaränteintäkter och vid behov även hos föreningen behållna medel. Medel som haranslagits ur prisregleringskassan för fisk till prisregleringen och som intetas i anspråk bör tiUföras Svensk fisk. Tillprisregleringskassan bör liksom föras högst I milj. kr. avde fettvamavgifter som tas ut vid härdning av siUolja av inhemsk råvara medavdrag för vad som beräknas bli återbetalat vid export. Vidare bör medelavsättas för att täcka kostnadema för trygghetsförsäkringen för fisket medpreliminärt ca 8 milj. kr. För utsättning av lax och annan fisk inkl. försökmed fördröjd utsättning av lax bör anvisas 6,8 milj. kr. Om fiskeristyrelsenaktualiserar utsättning av torsk i bör samordning ske med det projektpå detta område som finansieras med medel inom ramen för det nordiskasamarbetet. Jordbmksnämndenskostnader för uppbörd och kontroll, 1,2 milj. kr., bör täckas med medel ur prisregleringskassan. Medel ur prisreglerings kassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallat vid akuta svårigheter inom fisket. Minbedömning: Den statliga centrala administrationen på fiskets område som nufinns på två myndigheter behöver anpassas med hänsyn till de ändrade fömtsättningarsom bl. a. EFTA-överenskommelsen innebär. Denna fråga behöver utredasytterligare. Återstående statliga länsuppgifter på fiskets område förs tilllänsstyrelserna i enlighet med tidigare uttalande. Därmed kommer fiskenämndernainte längre att bestå som fristående länsmyndigheter. Prop.1989/90:123 Bilaga 2 Utredningensförslag: Utredningen föreslår att får ett samlat ansvar förfiskenäringen, fritidsfisket och fiskevården inkluderande prisregleringen påfisk. Sötvattenslaboratoriet bildar en enhet tillsammans med styrelsensutredningskontor och fiskeriförsöksstationer. Lokalauppgifter rörande fritidsfiske och fiskevård överlämnas till kommunerna.Utredningskontoren ansvarar för regionala myndighetsuppgifter i den mån detbehövs. Remissinstanserna:Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig i fråga om fiskeristyrelsensframtida funktion instämmer i utredningens förslag. ochSveriges fiskares riksförbund anser att nämnden även i fortsättningen skallansvara för prisregleringen på fisk. Flera av de remissinstanser som har kommenteratfrågan om organisationen av sötvattenslaboratoriet, utredningskontoren och fiskeriförsöksstatio-nernahar avstyrkt förslaget. Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig ifråga om fiskenämnderna är kritiska till utredningens förslag. Kritiken rörframför allt dels själva organisationsformen, dels var i organisationenansvaret för olika uppgifter borde ligga. Att avveckla fiskenämnderna upplevssom en centralisering som kommunerna inte har resurser att bygga uppen egen fiskerikompetens. De uppgifter som utförs av fiskenämnderna ansesha så pass många kopplingar till länsstyrelsernas ansvarsområde att dessa ävenfortsättningsvis borde hanteras på länsnivå. Exempel härpå är sambandet mellanfiskresurser å ena sidan och frågor som rör vattenmiljö och fysisk planering åandra sidan. Ett annat exempel är sambandet mellan fiskenäringen och andranäringar inom länet som är i behov av regionalpolitiska insatser. Skälen för min bedömning:Den statliga administrationen på fiskets område handhas av ,fiskenämnderna, jordbmksnämnden och länsstyrelserna. Jordbmksnämndenadministrerar prisregleringen på fisk och länsstyrelserna beslutar om vissaregleringar av fiske som inte rör vandringsfisk. har berörts i det föregående. Den närmare utformningenav organisationen framgår av utredningens betänkande. Sammanfattningsvis kansägas att består av fyra huvudenheter. Styrelsen är i huvudsaklokaliserad till . Det finns emellertid sex utredningskontor, tvålaboratorier och två försöksstationer regionalt placerade men centraltorganiserade. personalen vid fiskeristyrelsentill ca 175, varav ca 90 är regionalt placera- Prop. 1989/90:123 de. 45 %av tjänsterna finansieras med myndighetsanslag. Bilaga 2Av dessa är ca 45 placerade i . finns åtta personersom direkt sysslar med fiskefrågor. Ivarje län finns en fiskenämnd. Antalet tjänster hos dessa är sammanlagt 46,varav finansieras med nämndernas myndighetsanslag. Därtill kommertjänster för den administrativa service som lantbruksnämndernatillhandahåller. Länsstyrelserna har vissa resurser för handläggning av denfiskereglering som ankommer på dem. Isamband med sitt beslut om en ny regional statlig förvaltning har riksdagenuttalat att det finns skäl att avvakta här ifrågavarande förslag innanställning tas till frågan om fiskenämndernas framtid (prop. 1988/89: 54, BoU 4och 9, rskr. uttalade vidare att det finns goda motiv föruppfattningen att den framtida fiskeriadministrationen på regional nivå skallha en länsanknytning och hänvisade därvid till jordbruksutskottets uttalandeatt det är viktigt att fiskenämndernas kompetens och lokalkännedom tillvarataspå länsnivå. Till skillnad från vad som föreslogs i propositionen beslutaderiksdagen att det bör ankomma på den enskilda styrelse attbesluta om vilken nämndorganisation som skall finnas vid sidan avlänsstyrelsernas styrelse. Så t. ex. anges att ett visst ämnesområde kanbevakas av en annan nämnd eller av styrelsen själv. Föregen del gör jag följande bedömningar. Även i fortsättningen bör det finnas enstatlig myndighetsfunktion på fiskets område som tillvaratar samhälletsintressen och verkar för att fiskepolitiken förs ut. Den bör som hittillsarbeta inom områdena yrkesfiske, fiskodling, sportfiske och fiskevård. Det innebäratt de arbetsområden som myndighetsfunktionen har bör finnas kvar. bör den statliga fiskeadministrationen förändras. Den är enligt bl.a. utredningen alltför stor ställd i relation till antalet yrkesfiskare. Enligtmin mening finns det även andra skäl för att se över organisationen, bl. a. deförändringar, både inträffade och kommande, som jag har redogjort för i detföregående. Det gäller t. ex. det ändrade fiskemönstret med ökad rörlighetmellan kuststräckorna, beroendet av övergripande styrning av fisket ochfördelning av fiskekvoter, kommande begränsningar av statligt stöd och minskaderegleringar. Rentallmänt är det dessutom angeläget att ta till vara alla besparingsmöjlighetersom finns. I den förnyelse som pågår av den offentliga sektorn betonas behovetav obundenhet. Detta bör också prägla anpassningen av den statligafiskeadministrationen. Det innebär bl. a. att gamla bindningar som inte längremotiveras av nuvarande eller kommande förhållanden måste kunna brytas. Detunderlag som utredningen har presenterat för ställningstagande till organisationen av den statliga fiskeadministrationen bedömer jag som otillräckligt. a. har utredningen inte fullt ut kunnat ta hänsyn till utvecklingen i de intemationella förhandlingarna. uttalande i samband med beslutet om ny länsorganisation förelåg inte heller innan utredningsförslaget lämnades. Mot denna bakgrund har jag för avsikt att 26 senareföreslå regeringen att organisationsfrågan utreds ytterligare. I det Prop.1989/90:123 följande redovisar jag vissa utgångspunkter som jag anser bör gällaför en Bilaga 2 sådan utredning. Fiskenämndernakom till som ett provisorium . harutvecklingen inom fisket lett till stora förändringar som jag har redovisat idet föregående. Inte minst har det internationella beroendet ökat. Som ocksåhar framgått av det föregående leder detta beroende till väsentligaförändringar även i fråga om omfattningen av dearbetsuppgifter som fiskenämnderna nu handhar. Stora, avgörande beslut om t.ex. reglering av fisket och kvottilldelningar måste fattas samlat och centralt. är fiskenämnderna fristående länsmyndigheter. Mot bakgrund av riksdagenstidigare ställningstagande bör de nuvarande länsfiskenämnderna inte längrebestå som fristående länsmyndigheter. De bör inordnas i länsstyrelserna. Hurverksamheten skall organiseras där får varje länsstyrelse själv besluta omenligt det riksdagsbeslut som jag har refererat i det föregående. Det kanförutsättas att vissa styrelser därvid beslutar att inte inrätta någon nämndför fiskefrågor. Fiskenämndernasverksamhet finansieras dels över statsbudgeten, dels på annat sätt.Statsbudgetfinansieringen sker både över ett särskilt anslag som för närvarandeuppgår till drygt 10 milj. kr. och över anslaget till lantbruksnämnderna med ca11 milj. kr. för administrativ service. Utredningensförslag om att helt avveckla fiskenämnderna innebär en besparing på 6 milj. kr.Även om förändringarna inom fiskepolitiken medför ett mindre regionaltresursbehov leder uttalande, att det finns goda motiv föruppfattningen att den framtida fiskeriadministrationen på regional nivå skallha en länsanknytning, till att en sådan stor besparing inte är möjlig.