prop · GD03151 · 1989-12-31 00:00:00 — Fiskenämndenanser det viktigt och värdefullt att en utredning med översyn sker avtillämplig lagstiftning och regelsystem i enlighet med vad som framgår avrapporten. Nämnden har redan ett gott samarbete inom länet med lantmäteriet,som är väl medveten om fiskets värde, utvecklingsmöjligheter och problem. Fiskenämndenuttrycker önskemål om att om möjligt delta på något sätt i utredningsarbetet såatt länets speciella problem kan föras fram på ett enkelt sätt. Fiskenämndenhar berett fiskets organisationer i länet att inkomma med synpunkter pålantmäteriets rapport . Yttranden har inkommit från och Sportfi-skama i och länsdistrikt. Västkustfiskarnaframhåller att rapporten i avsnittet "Fastighetsbildning för fiske ochfiskodling" tar upp att fiske och fiskodling sannolikt harutvecklingsmöjligheter i glesbygden och att dessa verksamheter kan komma att fåregional betydelse tillsammans med skog som basnäring "under fömtsättningatt yrkesfisket får behålla de fångstplatser som har använts imånga generationer och att etablering av fiskodling alltid föregås av enöverläggning med fiskets organisationer så att de ur såväl yrkesfiskets somvattenbmkets synpunkter bästa områdena kan framförhandlas". Sportfiskarnaframhåller att redan nu finns behov av särskild fastighetsbildning för bådefiskodlingsverksamhet och för en effektiv upplåtelse av fiske. Distriket anserdet därför angeläget att lantmäteriverket redan nu utarbetar riktlinjer för hurfiske- och fiskodlingsfastigheter skall kunna bildas. Fiskenämndendelar de synpunkter som framförts av SVC och Sportfiskarna. I län ett par tillfällen som nämnden känner till hänsyn tagits till fiskodlingoch musselodling vid fastighetsbildning. Det är även viktigt att man tar hänsyntill sportfiskets värde för rekreation och turism m.m. så att en effektivfiskeupplåstelse kan möjliggöras vid nya fastighetsbildningar. Iövrigt har nämnden inga erinringar mot det framlagda förslaget till regler omfastighetsbildning för mindre jordbmk m.m. Enligt fiskenämndensbedömning finns fömtsättningar för ett yrkesmässigt 113 8 1989/90. I sami Nr 151 bedrivet fiske i insjöar.Efterfrågan på insjöfisk är stor, främst från mellan- Prop. 1989/90:151 ochsydeuropeiska länder. 1 takt med efterfrågan har förstahandspriset på Bilaga 3 fisk också stigit kraftigt. Intressetför att påböGa ett yrkesmässigt fiske är stort, främst inom glesbygdsområdena.De ofta komplicerade fiskerättsförhållandena försvårar emellertidigångsättandet. I de sjöar som skuUe kunna komma i fråga för ett yrkesfiskefinns ofta ett mycket stort antal fiskerättsägare. Enframkomlig väg kan vara att ett nytGanderättsavtal upprättas mellan presumtivayrkesfiskare och en fiskevårdsområdesförening. Erfarenhetema från försök medsådana övrenskommelser är negativa. När frågan om nytGanderättsavtaltas upp på berörda fiskestämmor uppstår ofta ett stort motstånd frånfiskerättsägarna i föreningaraa mot sådana upplåtelseformer. Fiskeär en arealkrävande verksamhet. Andra former för nytGanderättsavtal, än mellanfiskevårdsområdesföreningar och yrkesfiskarna, kräver i sin tur att personligakontakter får tas med många ägare vilket kan vara både tidsödande och svårt. TillskiUnad från yrkesfiskeverksamhet kräver fiskodlingarna mindre vattenarealer.Oavsett detta förhållande uppkommer ofta konflikter med andra utnytGare avvattenområdena när odlingar skall anläggas. Dei länet nu verksamma fiskodlingarna saknar i huvudsk egna vattenområden.Odlarna arrenderar därför de vattenområden som krävs för verksamheten. I arrendeavtaletingår ofta tillgång till ett markområde på stranden samt rätt att nytGa privatväg ner till odlingen. Efterfråganpå lämpliga vatten för fiskodling är stor. I takt med efterfrågan så ökarockså arrendepriseraa. De höga arrendepriserna har i några fall medfört attplanerade odlingar, som avsågs ligga på lämpliga platser, inte kunnatfullföljas. Rapportenbelyser flera av de problemställningar som kan förekomma när vattenbruksföretagskall etableras. och fiskodlingsföretag harexempelvis inte kunnat igångsätta på gmnd av de ofta kompliceradeäganderättsförhållandena i vattenområdena. Fiskeoch fiskodling kan utgöra ett bra komplement till annan verksamhet iglesbygdsområden. Därav följer också att nämnden delar LMVs uppfattning om atten närmare utredning om de fiskekrättsliga frågorna för glesbygdens befolkningbör göras. Innehålleti avsnitt 4.4 "Fastighetsbildning för fiske och fiskodling" är intressantur två skilda synpunkter. Den första och inte minst viktiga är 114 denlättillgängliga beskrivningen av vissa centrala fastighetsrättsliga frågor Prop. 1989/90:151 inom fiskets område. Den andra är kopplingen mellanglesbygdsfrågor och Bilaga 3 behovet av reformering av rättsliga villkorför att fiske i olika former kan bli en större del i utkomsten. Nämndenkan inte redovisa något fall där en "liberalare" fastighetsbildningslagskulle ha bidragit till någon enskilds möjlighet att få sin utkomst pålandsbygden. Den mycket restriktiva inställningen till framför allt uppdelningmen även omfördelning i samband med fastighetsbildning är dock gmndmurad. Dettasamtidigt med förekomsten av ett oftast mycket stort antal delägare och däravföljande höga förrättningskostnader har säkert gjort att idéer och förslagfallit på rådgivningsstadiet. har de fiskodlare som velat etablera sig i ett vattenområde därdet ur milj[f]M och fiskerisynpunkt funnits utrymme för fiskodling vanligenlyckats erhålla tillträde till området. Problem har dock ibland uppstått efteretableringen genom allmänhetens och fiskerättsägarens fiske. fastnat och skadat kassar och fisk i kassaraa. Vid haveri av kassar(genom sabotage, isgång, storm etc) har ägaren ibland ej haft tillstånd attfiska efter rymda fiskar och ej heller kunnat skydda sig mot andras fiske. Ettbehov finns rent allmänt att skapa ett skydd för kassodlingar eventuellt genomfastighetsbildning. uppfattat det krävs egentligen ingen ändring i lagreglerna utan attdet skulle vara tillfyllest att statsmakterna klart uttalade att i villkorenför att genomföra fastighetsbildning på fiskerättens område skulle fiske ochfiskodling för utkomst tillmätas stor betydelse. Möjlighetatt utveckla fisket som näring i samägt fiskevatten skapas lämpligen genombildande av fiskevårdsområdesföreningar. 1rapporten föreslås lagändringar syftande till att fastighetsbildningslagenslönsamhetskrav för jordbmksfastighet slopas och ersätts av bestämmeler med enmera flexibel innebörd som medger anpassning till varierande lokala ochregionala fömtsättningar. Kombinationer av olika verksamheter underlättaravsevärt en företagares möjligheter till sysselsättning och utkomst i glesbygd.Annan verksamhet än jord- och skogsbmk föreslås därför kunna räknas in iförsörjningsunderlaget i den verksamhet som bedrivs med lantbmksfastigheten sombas. Iårets Länsrapport uppställs såsom en målsättning för länets utveckling att påolika sätt främja landsbygdsutvecklingen bl.a. i form av stöd tillsmåföretagsamhet och alternativ sysselsättning inom jordbmket. ,vars mål är att tillvarata de möjligheter som finns att höja fisk-ochkraftproduktionen, har inom ramen för nämnda inriktning av detregionalpolitiska utvecklingsarbetet redovisat ett åtgärdsprogram. Fiskenämndenbedömer det föreliggande förslaget kunna utgöra ett verkningsfulltgenomförandemedel vid insater till förmån för glesbygdens utveckling och medinslag av yrkesfiske. Irapporten belysta möjligheter att med stöd av fastighetsbildningslagen 115 tillskaparättigheter för fiskodlare, som äger fastigheter, att bedriva kassod- Prop.1989/90:151 ling bedöms kunna bli lill god hjälp i fiskenämndensrådgivningsarbete. Fiskenämndendelar den i rapporten redovisade uppfattningen om angelägenheten av att defiskerättsliga frågoma för glesbygdens befolkning utreds i vidare avseenden.Ett klarläggande av möjligheterna att med tillämpning av FBL säkerställa tillräckligtstabila och omfattande fiskerättigheter för boende, som för sin försörjninghar behov av att bedriva yrkesmässigt fiske i full skala eller i kombinationmed annan verksamhet, framstår också som angeläget. Fiskenämndentillstyrker att en särskild utredning genomförs i syfte att belysa i vilkenutsträckning avsaknad av fiskerättigheter hämmar nylGan-det av vatten somresurs. Översynen bör också behandla möjligheteraa att säkerställa tillräckligtstabila och omfattande rättigheter med stöd av gällande lagstiftning. Fiskenämndenkonstaterar att behovet att långsiktigt garantera en upplåtelse av fiskevattenför turister och lokalt boende i länet hanteras via fiskevårdsområden och inomicke ombildade fiskevårdsföreningar. Fiskekort säljs också i viss utsträckningav större enskilda ägare, exempelvis staten på renbetesland och vissaskogsbolag. Verksamheten är omfattande 150.000 fiskekort 1987 och av storbetydelse för turismen i länet. Några förändringar av äganderätt till fiske harhittills ej aktualiserats för fritidsturistfiskets behov. I den mån störreturistanläggningar haft önskemål att erbjuda gästerna "egnafiskevatten" har sådana arrangemang klarats genom tidsbegränsadearrendeöverenskommelser med fiskevårdsorga-nistioner eller större enskildägare. har ofta medverkat vid diskussionerna för att bevakaallmänna intressen. Yrkesfisketär av begränsad omfattning i länet. Totalt finns 1 licensierad yrkesfiskare ochytterligare ett 20-tal personer som bedriver fiske för avsalu.Fiskenämnden saknar underlag att bedöma i vad mån avsaknaden av fiskerättutgjort ett hinder för en ökad etablering av yrkesfiskare i länet. Fiskenämndenhar i en särskild plan för fisket i kommun skisserat ett program föratt etablera 5-10 yrkesfiskare. I planen har föreslagna fiskevårdsområdenavgränsats och bildats med syftet att bl.a. möjliggöra ett yrkesmässigt fiske.Upplåtelsen av fiske fömtsätts ske genom arrendeöverenskommelser. Nämnden görbedömningen att förslaget kan komma att genomföras under första delen av1990-talet. saknars således erfarenheter av den beskrivna modellenoch därmed kan inte behovet av olika former av fastighetsregleringar bedömas. Vattenbmketi länet har utvecklats snabbt. Ett flertal mindre företag har etablerats. Dagens produktion ca utgör dock endast en begrän sad del av den totalt tilllåtna produktionsvolymen (). utgörsåledes ej möjligheten att erhålla tiUstånd en begränsande faktor. I Prop.1989/90:151 vissa delar av länet har dock etableringsförsök stoppats främst avvatten- Bilaga 3 och fiskerättsägare som upplevt fiskodling som ett hot motvattenkvaliteten. har svårt att se hur en fastighetsreglering kanlösa dessa motsättningar. Frågan bör dock utredas. Fiskerättknuten till ett fiskodlingsföretag erfordras främst i samband med olyckor sominnebär att odlad fisk rymmer. Härvid uppstår ett behov att snabbt återfångafisk som regelmässigt efter rymningen upphäller sig ifiskodlingens närhet. HittiUs har frågan kunnat lösas genom att fiskerättsägamahar tillåtit ett fiske med ovan nämnt syfte från odlarens sida. En lagstadgadrättighet skulle dock innebära en betydande trygghet för odlaren. Länsstyrelseni (fiskedelegationen): Länsstyrelsendelar uppfattningen att det behövs en utredning om de fiske-och vattenrättsligafrågoma för glesbygdens befolkning. Utvecklingen när det gäller bl.a.fiskodlingen ställer krav på att mera fasta och stabila upplåtelseformer kanuppnås. Fiskeoch fiskodling tillhör de näringar som kan ha betydelse för sysselsättningen iskärgården. finner det angeläget att det skapas gynnsammafömtsättningar för fiskenäringen. Videtablering av fiskodlingar måste först utredas om ett tänkt läge överhuvudtagetär möjligt med hänsyn till den miljöpåverkan och påverkan på det naturligafiskbeståndet som odlingen kan medföra. För den slutliga etableringen krävs säkerställandeav fiskodlarens dispositionsrätt till vattenområdet och vidare att bostadshusfinns tillgängligt tillräckligt nära för den dagliga tillsynen. Olikafastighetsbildningsåtgärder kan här bli aktuella. Rapporteninnehåller en genomgång av bl.a. de fastighetsrättsliga fömtsättningama föratt få tiUgång till vattenområden för fiskodling. Några ändringar ilagstiftningen föreslås inte. känner heller inte till att detfinns några påvisbara brister i lagstiftningen. Den framtida utvecklingen fårutvisa om någon översyn vid dessa avseenden behövs. Defrågeställningar som här tas upp är av stor betydelse för länet, vilketStommans kommun belyst i sitt yttrande. Det vore lämpligt om Lantmäteriverketfick fuUfölja utredningen fram tiU färdigt lagförslag. Stommanskommun har också pekat på att ägarsplittringen och samä gandet av jord- och skogsbmksfastigheterna inom kommunen är ett större problem än ägosplittringen. Orsakerna till detta är flera. Bl.a. beror det på jaktens ökande betydelse inom friluftslivet och att folk i regel behåller även små andelar i fastigheterna i QäUtrakterna för att komma åt jakträtt på 117 9 1989/90. 1 sami Nr 151 allmänningsskogama och desamfäUda husbehovsskogama. Dessa allmän- Prop. 1989/90:151 ningar, somurspmngligen bildades för att vara ett skogligt stöd till Qäll- Bilaga 3bygdens befolkning (en dåtidens regionalpolitik) har närmast fått motsatteffekt genom att de som attraktiv jaktmark bidrar till ökat mångägande ochutboägande. På gmnd härav borde också få i uppdrag att utredaoch komma med förslag till lämpliga åtgärder för att lösa jaktfrågoma iglesbygden. Vattenbmki form av kassodling av fisk har mycket goda naturliga fömtsättningar inomStommans kommun, och bedöms kunna bli ett lönsamt tillskott till försöGningen iglesbygden. Verksamheten bör därför uppmuntras och stödjas, även genomlagregler som underlättar etablering och tryggar företagens fortbestånd. Enligtkommunens mening bör sådana regler införas i fastighetslagen att nämnda syfteuppnås. Detta kan ske på olika sätt som diskuterats i utredningen. Genombildande av särskild fiskefastighet med vattenområde och område på land förerforderliga byggnader, bryggor och dyl., genom tilläggande av ett vattenområdesom "utskifte" till bostadsfastighet som ej har del i samfällt fiske,genom att visst område av samfällt vatten och fiske utbrytes och tillförs vissfastighet för fiskodlingsändamål, eUer att motsvarande bmkningsrätttillförsäkras viss fastighet genom bildande av servitut. Inga av dessamöjligheter bör uteslutas. Fiskei sjöar och vattendrag har mycket stor betydelse för befolkningen i vår bygd,såväl fiske för husbehov och rekreation som för utveckling av turismnäringen.Trots att frågan om bildande av fiskevårdsområden ej regleras iFastighetsbildningslagen, vill kommunen dock även i detta sammanhang framföraangelägenheten av att fiskevårdsområden bildas och att hindret för kronanvatten att ingå i sådant område undanröjs. Fråganom en lagöversyn på fiskerättens område bör utredas ytterligare. Detär angeläget att lantmäteriet fortsätter diskussionerna om tänkbarakompletteringar av lagstiftningen för att fastlägga hur behovet av vattenområdenför fiskodling skall tillgodoses. LantbrukarnasriksJÖrbund (LRF): LMVlägger här inte fram något förslag till lagändring men pekar på ett behov av fortsatt utredning. LRF har ingen erinran mot att frågeställning arna kring fastighetsbildning rörande fiske och fiskeodling görs till föremål för fortsatt utredande. 6 Övriga frågor Prop. Lantbruksnämndeni : Bilaga i Lantbmksnämndensakanr två frågeställningar i LMV:s utredning - jakträtten ochallmänningsskogarnas förvaltning. Jakträttenär särskilt i länets inland en central orsak till den snabbt ökandeägarsplittringen och utboägandet. För landsbygdsutvecklingen är det av ytterstavikt att den knut jakten utgör kan lösas upp. Även okonventionellalösningar måste prövas. Allmänningsskogamai länet är av två slag - byallmänningar och sockenallmänningar.Byallmänningaraas skötsel är inte sällan eftersatt och de utgör därigenom ettproblem och en dåligt utnytGad tillgång. Med sockenallmänningarna ärförhållandet det omvända. Skötseln är god och andelarna därför attraktiva. Godutdelning jämte tillgång till jakt har medfört ett utbrett utbo- och mångägandeav tillhörande stamfastigheter. Sockenallmänningama avsattes i syfte att vara ettstöd för bygden men har i stället blivit ett hinder i landsbygdsutvecklingengenom att på detta sätt indirekt bidra till ökat utboägande. Det förstärks avatt länets sockenallmänningar tillämpar kontantutdelning vid fördelningen avvinsten från verksamheten. Den på många andra håU i stället tillämpade metodenatt låta vinsten gå till bidrag till uppmstning av de stamfastigheter som ärknutna till allmänningen är en från regionalpolitisk synpunkt väsentligt meratilltalande form av vinstfördelning. Den lagstiftning som reglerarallmänningarnas förvaltning bör ses över beträffande systemet för vinstfördelning.En kombination av kontantutdelning och bidrag är en modell som bör kunnaövervägas. Kontantutdelning begränsas till de fall fastighetsägaren fortfarandeär mantalsskriven på fastigheten. I övriga fall utbetalas vinsten i form avuppmstningsbidrag. Påett stort antal fastigheter (i vart fall i ) finnes en eller flerasamfälligheter oftast små (< 0,5 ha) som inte användes för det som engång var avsikten. Utmärkningen i terrängen är ofta bristfällig och iblandobefintlig. De nyttigheter som finnes å dessa samfälligheter, alltså ävensådana som inte urspmngligen avsågs med avsättningen, torde vanligtvistillhöra samfälligheten, exempelvis skog. På gmnd av svårigheten att lokaliseradessa är de ofta ett hinder för ett rationellt skogsbmk. Urskogsbmkets såväl som den enskilde skogsägarens synpunkt borde det varaangeläget att via lantmäteriförrättning reglera dessa samfällda marker. Nutycks det vara så att förrättningskostnaden ofta vida överstiger värdet av densamfällda marken vilket gör att man avstår att söka annars önskvärdaregleringar. Föratt nå en för skogsbmket önskvärd utveckling föreslås att en undersökning görsav möjlighetema att med statsbidrag kunna täcka hela eller del avförrättningskostnaden för att på så sätt stimulera till en önskvärd regleringav dessa små bysamfäUigheter. Framställningfrån lantmäteriverket till Prop. medförslag till ändringar i fastighetsbildningslagen, och Bilaga 4 lagen om sambors gemensamma hem Vidfastighetsreglering enligt 5 kap fastighetsbildningslagen (FBL) kan enfastighetsägare lämna medgivande till överföring av mark från sin fastighettill en fastighet som ägs av annan i större omfattning än vad som är möjligtgenom beslut vid förrättningen utan sådant medgivande (18 § första stycket 3).För sådant medgivande gäller samma villkor som för överlåtelse av fast egendom(18 § tredje stycket). Är fastigheten upplåten med tomträtt skall äventomträttshavaren lämna medgivande. Ett medgivande till marköverföring kan haformen av en överenskommelse eller förklaring vid förrättningshandläggningeneller ett utanför förrättningen ingånget överlåtelseavtal rörande den aktuellamarken, som vid förrättningen åberopas som medgivande till marköverföring. Ommedgivande fastighetsägare och i förekommande fall tomträttshavare - är giftfodras att samtycke av andra maken enligt företes vidförrättningen. Är lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem tillämplig skallden andra sambons samtycke företes. Detta innebär attfastighetsbildningsmyndigheten (FBM) bla är skyldig att utreda om sådantsamboförhållande föreligger som avses i sambolagen. Detta kan i en del fallkomplicera handläggningen. Enligt2 § sambolagen får samboma anmäla till inskrivningsmyndigheten att enfastighet som är lagfaren för en av dem eller en tomträtt för vilken en av demär inskriven som innehavare är gemensam bostad för dem båda. När en person somär sambo överlåter sin fastighet eller en tomträtt skall enligt huvudregeln isambolagen andra sambons samtycke inhämtas såvida fastigheten eller tomträttenutgör den gemensamma bostaden. Vid förvärvarens lagfartsansökan resp ansökanom inskrivning av tomträtt skall därför samtycke företes, dock enligt 20 kap7 § 8 jordabalken endast om anmälan enligt 2 § andra stycket sambolagen hargjorts. har alltså dämtöver ingen utredningsskyldighetifråga om humvida samboförhållande föreligger. FörFBMs del gäller däremot inga begränsningar i fråga om utredningsskyldigheten.Sambolagen medför därför att förrättningar av den typ som ovan beskrivitskompliceras. Det finns emellertid inte anledning att FBMs åligganden skall varamera omfattande än inskrivningsmyndighetens i jämförbara fall. LMV hemställerdärför att en motsvarande begränsning av utredningsskyldigheten införs för FBMsdel. En regel av sådan innebörd kan införas i 5 kap 18 § tredje stycket FBL.LMV föreslår därför att en ny mening tillförs med följande lydelse: Om ägareneller tomträttshavaren är sambo äger 20 kap 7 § 8 jordabalken motsvarandetillämpning. Omen fastighetsägare överiåter sin fastighet resp tomträtt eller upplåter den mednytGanderätt i strid med regleraa om samtycke enligt ÄktB eller sambolagen harandra parten möjlighet att föra klandertalan mot åtgärden fråndet andra maken eller sambon fått kännedom om förfogandet över egendomen (7 kap9 § ÄktB och 19 § sambolagen). överlåtelselagfart eller inskrivning beviljats kan emellertid klandertalan Prop.1989/90:151 inte längre föras. Detkan tänkas att en köpare av en fastighet eller etc område av en fastighet istället för att ansöka om lagfart ansöker om att fastighetens ägovidd eller detaktuella området förs över till en fastighet som han redan äger. När en sådanförrättning för marköverföring har fuUbordats existerar inte längre den gamlafastighetsindelningen. Skulle emellertid förrättningen ha genomförts utanerforderligt samtycke enligt ÄktB eller sambolagen kan den andra parten väckaklandertalan och eventuellt uppnå att köpeavtalet förklaras ogiltigt. Dettaförhållande torde emellertid inte i sig påverka den genomfördafastighetsbildningen. Om en fastighets ägovidd förs över till en annanfastighet på gmndval av medgivande i förrättningen kan någon klandertalanöverhuvudtaget inte väckas. Sambolagenmedför en ökad risk att en klandertalan kan komma att väckas sedan enfastighetsbildning av ovan berört slag har genomförts. En sådan klandertalanskulle emellertid av berörda skäl vara ändamålslös eller i vaqe fallmycket opraktisk. LMV hemställer därför att marköverföring genomfastighetsreglering på gmndval av en civilrättslig överlåtelse skall medföraatt möjligheten att väcka klandertalan mot överlåtelsen avskärs. Detta skullekunna ske genom tillägg till 7 kap 9 § andra stycket ÄktB och 19 § andrastycket sambolagen enligt följande: Har marköverföring skett genomfastighetsreglering gmndad på sådan överlåtelse får talan inte heller väckas. Denföreslagna formuleringen innebär att möjligheten till klandertalan avskärs närfastighetsreglering har skett, dvs när uppgift om fastighetsregleringen harförts in i fastighetsregistret Gfr 1 kap 2 § andra stycket FBL). Från praktisksynpunkt finns det vissa skäl som talar för att möjligheten till klandertalanbör upphöra redan när förrättning för fastighetsreglering har avslutats,eftersom FBMs möjlighet att beakta ett eventuellt samboförhållande upphör vidden tidpunkten. Den föreslagna lagregeln synes emellertid ändå böra anknytastill den tidpunkt då fastighetsreglering har fullbordats, dvs registrerats,eftersom i förekommande fall upplysning lättare kan vinnas om den tidpunkten. till Prop.1989/90:151 om åldersgräns för god manvid lantmäteriförrättning Bilaga 5 Enligthuvudregeln i 4 kap 1 § fastighetsbildningslagen (FBL) består fastighetsbildningsmyndighetenvid fastighetsbildningsförrättning av en förrättningslantmätare. Dessutomskall två gode män ingå i myndigheten när förrättningslantmätaren finner attdet behövs eller när sakägare begär det och oskäligt dröjsmål inte föranledsdärav. Godman skall enligt 2 § vara valbar till nämndeman inom kommunen och får inteha fyllt . God man utses . Upphör god man att vara valbar äruppdraget förfallet. Förvalbarhet som nämndeman i tingsrätteraa har tills för sedan gällt enåldersgräns . Åldersgränsen är nu borttagen (SFS1988:616). Anledningentill varför man för förrättningsgodemän valt åldersgränsen går inte attutläsa av lagmotiven.