prop · GD032 · 1989-12-31 00:00:00 — 3. om körkortshavaren genomupprepade förseelser i väsentlig grad har visat bristande vilja eller förmågaatt rätta sig efter de bestämmelser som gäller i trafikens ellertrafiksäkerhetens intresse för förare av motordrivet fordon eller spårvagn, 4. om körkortshavaren i annat fallvid förandet av ett motordrivet fordon eller en spårvagn har överskridit högstatillåtna hastighet, kört mot rött ljus, underlåtit att iaktta stopplikt, körtom vid övergångsställe eller bmtit mot någon annan från trafiksäkerhetssynpunktväsentlig regel, allt om överträdelsen inte kan anses som ringa, 5. om körkortshavaren på gmnd avopålitlighet i nykterhetshänseende ej bör ha körkort, 6. om det med hänsyn tillbrottslig gärning som körkortshavaren har gjort sig skyldig till kan antagasatt han ej kommer att respektera trafikreglerna och visa hänsyn, omdöme ochansvar i trafiken eller om han på gmnd av sina personliga förhållanden i övrigtej kan anses lämplig som förare av körkortspliktigt fordon, 7. om körkortshavarens fömtsättningarför rätt att föra körkortspliktigt fordon är så väsentligt begränsade genomsjukdom, skada eller dylikt att han från trafiksäkerhetssynpunkt ej vidare börha körkort, 8. om körkortshavaren ej följerföreläggande att ge in läkarintyg eller bevis om godkänt förarprov, 9. om körkortshavaren ej följerföreläggande att förnya körkort, 10. omkörkortshavaren begär att körkortet skall återkallas. 21§' Om det vid prövningen av en an- Om det vid prövningen av en an sökan om förhandsbesked eller kör- sökan om förhandsbesked eller kör kortstillstånd finns hinder mot att kortstillstånd finns hinder mot att meddela körkortstillstånd på gmnd meddela körkortstillstånd på gmnd av sökandens personliga förhållan- av sökandens personliga förhållan den eller om ett körkort eller ett den eller om ett körkort eller ett körkortstillstånd återkallas med körkortstillstånd återkallas med stöd av 16 § 1-6, skall en spärrtid stöd av 16 § 1-6, skall en spärrtid 'Senaste lydelse 1986:373. 2Senaste lydelse 1985:197. pålägst en månad och högst bestämmas. Vid brott som avses i 1 § andrastycket eller 4§ I mom. lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott eller6 kap. 2 § första eller andra stycket järnvägstrafiklagen (1985:192) skallspärrtiden bestämmas till lägst . pålägst en månad och högst bestämmas. Vid brott som avses i 1 § andrastycket eller 4a§ lagen (1951:649) om straff" för vissa trafikbrott eller6 kap. 2 § tredje stycket jämvägstrafiklagen (1985:192) skall spärrtidenbestämmas till lägst . 1989/90:2 Bilaga 2 Istället för att körkortet eller körkortstillståndet återkallas, skall körkortshavarenmeddelas varning i sådana faU som avses i 16 § 2-6, om varningen av särskildaskäl kan anses vara en tillräcklig åtgärd. Har körkortshavaren avsevärtöverskridit högsta tillåtna hastighet, får varning i stället för återkallelsemeddelas endast om det föreligger synnerliga skäl. Om körkortshavaren harbrutit mot 4 § 2 mom. Jagen (1951:649) om straff" för vissa trafikbrotteller 6 kap. 2 § tredje stycket järnvägstrafiklagen (1985:192) men inte förefärdens slut hade förtärt starka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationenunder eller efter färden uppgick till i hans blod eller 0,4milligram per liter i hans utandningsluft, jår varning meddelas honom istället för återkallelse om omständigheterna är mildrande. Istället för att körkortet eller körkortstillståndet återkallas skall körkortshavaren,utom då han avsevärt överskridit högsta tillåtna hastighet, meddelas varning isådana fall som avses / 16 §2 6, om varningen av särskilda skäl kan ansesvara en tillräcklig åtgärd. Detsammagäller om körkortshavaren har bmtit mot 4 § första stycket lagen (1951:649) omstraff" för vissa trafikbrott eller 6 kap. 2 § första stycket jämvägstrafiklagen(1985:192) och alkoholkoncentrationen under eller efter färden inte uppgicktill i hans blod eller per liter i hans utandningsluft. Denna lag träder i kraftden . ' Nuvarande lydelse enligtdet antagna förslaget i prop. 1988/89:134. Lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410) Härigenomföreskrivs att 12 och 20 §§ trafikskadelagen (1975:1410) skall ha följandelydelse. Prop.1989/90:2 Bilaga 2 Trafikskadeersättning med anledning av personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan. Ersättning till förare som har gjort sig skyldig till brott som avses i 4 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott kan även jämkas, om föraren därvid genom vårdslöshet har medverkat till skadan. Har personskada lett till döden, kan ersättning till efterlevande också jämkas, om den avlidne uppsåtligen har medverkat till dödsfallet. Trafikskadeersättningmed anledning av personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligeneller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan. Ersättning till föraresom har gjort sig skyldig till brott som avses i 4 § eller 4a§ lagen (1951:649)om straff för vissa trafikbrott kan även jämkas, om föraren därvid genom vårdslöshethar medverkat till skadan. Har personskada lett till döden, kan ersättning tillefterlevande också jämkas, om den avlidne uppsåtligen har medverkat tilldödsfallet. Trafikskadeersättningmed anledning av sakskada kan jämkas, om vållande på den skadelidandes sidahar medverkat till skadan. 1 fall som avses i I0§ andra stycket skall sådanmedverkan till sakskada anses föreligga, om vållande i samband med förandet avdet skadade fordonet eller det fordon varmed den skadade egendomen befordradeseller bristfällighet på fordonet har medverkat till skadan. Vidare skall i fallsom avses i 11 § tredje stycket sådan medverkan till sakskada anses föreligga,om vållande i samband med spårdriften eller bristfallighet i någon anordningför denna har medverkat till skadan. Jämkning enligt förstaeller andra stycket sker efter vad som är skäligt med hänsyn till den medverkansom har förekommit på ömse sidor och omständigheterna i övrigt. Har skada för vilkentrafikskadeersättning utgått vållats uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet,inträder försäkringsanstalten intill det utgivna beloppet i den skadelidandesrätt till skadestånd av skadevål-laren. Detsamma gäller, om skadan har vållatsgenom vårdslöshet av förare som har gjort sig skyldig till brott som avses i 4§ lagen (1951:649) om straff" för vissa trafikbrott. Har skada för vilkentrafikskadeersättning utgått vållats uppsåtligen eller genom grovvårdslöshet, inträder försäkringsanstalten intill det utgivna beloppet i denskadelidandes rätt till skadestånd av ska-devållaren. Detsamma gäller, om skadanhar vållats genom vårdslöshet av förare som har gjort sig skyldig till brottsom avses i 4 § eller 4a§lagen (1951:649) om straff"för vissa trafikbrott. ' Senastelydelse 1985:194. Senaste lydelse 1985:194. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga2 Ar jämväg eller spårväg enligt jämvägstrafiklagen (1985:112) eller annanförfattning ansvarig fBr skada till följd av spårdriften och har trafikskadeersättningutgått för skadan, får försäkringsanstalten kräva ersättningen åter från denansvarige i den omfattning som är skälig med hänsyn till den medverkan som harförekommit på ömse sidor och omständigheterna i övrigt. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207) Härigenomföreskrivs att 6 kap. 1 § skadeståndslagen (1972:207) skall ha följandelydelse. Prop.1989/90:2 Bilaga 2 Föreslagen lydelse 6 kap. Skadeståndmed anledning av personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligeneller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan. Skadestånd till förareav motordrivet fordon som har gjort sig skyldig till brott som avses i 4§ lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott kan även jämkas, om föraren därvidgenom vårdslöshet har medverkat till skadan. Har personskada lett till döden,kan skadestånd till efterlevande också jämkas, om den avlidne uppsåtligen harmedverkat till dödsfallet. Skadeståndmed anledning av personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligeneller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan. Skadestånd till förareav motordrivet fordon som har gjort sig skyldig till brott som avses i 4 §eller 4 a§ lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott kan även jämkas,om föraren därvid genom vårdslöshet har medverkat till skadan. Har personskadalett till döden, kan skadestånd till efter levande också jämkas, om denavlidne uppsåtligen har medverkat till dödsfallet. Skadeståndmed anledning av sakskada eller ren förmögenhetsskada kan jämkas, om vållandepå den skadelidandes sida har medverkat till skadan. Jämkningav skadestånd enligt första eller andra stycket sker efter vad som är skäligtmed hänsyn till graden av vållande på ömse sidor och omständigheterna i övrigt. Denna lag träder ikraft . 6 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1958:205) om förverkande av '' alkoholhaltigadrycker m. m. Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. skall ha följande lydelse. §' Alkoholhaltiga drycker eller and- Alkoholhaltiga drycker eller and ra bemsningsmedel, vilka påträffas ra berusningsmedel, vilka påträffas hos den som brutit mot 4§ lagen hos den som brutit mot 4§ eller (1951:649) om straff" för vissa tra- 4a§lagen (1951:649) om straff"för fikbrott, 6 kap. 2 § jämvägstrafik- vissa trafikbrott, 6 kap. 2 § järn lagen (1985:192), 13 kap. 1 § luft- vägstrafiklagen (1985:192), 13 kap. fartslagen (1957:297) eller 325 § 1§ luftfartslagen (1957:297) eller sjölagen (1891:35 s. 1) skall vara 325 § sjölagen (1891:35 s. 1) skall förverkade, om det inte finns sär- förklaras förverkade, om det inte skilda skäl mot detta. finns särskilda skäl mot detta. Detsammaskall gälla om sådana drycker eller bemsningsmedel påträffas hos den sommedföljt vid tillfället, om berusningsmedlen kan antas ha varit avsedda ävenför den som begått gärningen. Medför någon i strid mot gallan- Medför någon i strid mot gällan de bestämmelser spritdrycker, vin de bestämmelser spritdrycker, vin eller starköl vid offentlig tillställ- eller starköl vid en offentlig tillställ ning, skola de ock vara förverkade ning, skall dessa också förklaras som i första stycket sägs. förverkade, om det inte finns sär- skildaskäl mot det. Dennalag träder i kraft . 'Senastelydelse 1986:1016. Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådetJohan . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställanav statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill 1. lag om ändring i lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott, 2. lag om ändring ijärnvägstrafiklagen (1985:192), 3. lag om ändring i körkortslagen(1977:477), 4. lag om ändring i trafikskadelagen(1975:1410), 5. lag om ändring i skadeståndslagen(1972:207), 6. lag om ändring i lagen(1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. Förslagen har inför lagrådet föredragits av kammaråklagaren . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Lagenom ändring i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott Iandra stycket finns bestämmelser om s. k. kliniskt rattfylleri, som innebär attansvar ådöms den som har varit så påverkad av alkoholhaltiga drycker att detkan antas att han inte på betryggande sätt kunde föra fordonet. Reglernatillämpas främst när bevisning om blodalkoholhalten saknas; dessutom till-lämpasde när föraren varit påverkad av annat medel än alkohol. framhöll vid det tidigare remitterade förslaget (prop. 1984/85:21 s.51) kan en sådan lydelse av straffbestämmelsen i och för sig anses ge visstutrymme för olika tolkningar beträffande graden av straffbar påverkan. Enligtgällande rätt kommer det i praktiken knappast i fråga att döma till ansvarförs. k. kliniskt rattfylleri annat än när utredningen visar att den tilltaladevarit så kraftigt påverkad att det framgått av själva framförandet av fordoneteller av hans beteende att han var påverkad av alkohol (vinglig körning,ostadig gång etc). Av de uttalanden som görs i den allmänna motiveringen i detnu remitterade förslaget framgår att avsikten är att tillämpningsområdet förkliniskt rattfylleri skall utvidgas genom att det inte skall fordras likamycket i fråga om graden av påverkan för att straffansvar skall inträda. Någon närmare preciseringav hur omfattande det utvidgade straffansva ret för s. k. kliniskt rattfylleri blir görs emellertid inte i förslaget.Lagrådet vill med anledning härav framhålla, att det inte går att för bedömningen av frågan om graden av strafföar påverkan dra några slutsatser utifrån det förhållandet att den nedre gränsen för straffbar alkoholpåverkan enligt den 64 s.k.promilleregeln sänks från en blodalkoholhalt på till 0,3 Prop.1989/90:2 promille.För att straff skall kunna ådömas för s. k. kliniskt rattfylleri krävs Bilaga 3 attdet på gmnd av utredningen är ställt utan varje rimligt tvivel att den tilltaladevid det med åtalet avsedda tillfallet faktiskt varit så påverkad av alkoholhaltigadrycker som anges i andra stycket. Det kräver i praktiken en utredningom den tilltalades körsätt eller beteende i övrigt, som kan ge underiagför slutsatsen att den tilltalade inte kunde föra fordonet på ett Man kanske också i vissa fall kan tänka sig en utredning om dentilltalades alkoholförtäring före kömingen. Enutredning av det angivna slaget som är tillräcklig för fallande dom kan knappaståstadkommas med mindre den tilltalade faktiskt har förtärt alkohol som gett enbetydligt högre alkoholhalt än . Detta gäller även om man skärperinställningen till vad som kan vara betryggande körning när föraren har förtärtalkohol. Det anförda innebär i sin tur att lagreglerna i andra stycketpraktiskt sett inte innefattar någon mer vidsträckt kriminaliseringjämfört medvad som gäller f. n. Sammanfattningsviskan anföras att förslaget innefattar en tämligen begränsad utvidgning avstraffansvaret för s. k. kliniskt rattfylleri. Det kan tilläggas att det storaflertalet av de fall som f n. föranleder straffansvar enligt 4§ 1 mom. förstastycket (s.k. kliniskt rattfylleri) enligt förslaget kommer att föranledaansvar för grovt rattfylleri enligt 4 a § 2 på den grunden att utredningenvisar att föraren har varit avsevärt påverkad av alkohol. Ispecialmotiveringen framhålls att en avsevärd påverkan av alkohol i vissa fallkan föreligga, även om det står klart att alkoholkonsumtionen inte uppgått tillgränsvärdena i blodet resp. per liter utandningsluft.Lagrådet vill framhålla, att straffansvar för grovt rattfylleri i ett sådantfall fömtsätter en övertygande utredning om påverkansgraden t. ex. genom bevisningom att föraren hade konsumerat stora mängder alkohol eller att föraren varkraftigt bemsad. Lagregeln i 4 a § andra punkten kan inte tillämpas som ettalternativ till regeln i första punkten på så sätt att enbart denomständigheten att någon kört med en alkoholhalt i blodet på t ex. 1,4 promilleskall medföra att han döms för grovt rattfylleri enligt andra punkten. Attförslaget härden innebörden följer av själva konstmktionen av första punktenjämfördmed andra punkten (jfr NJA 1981 s. 308). I paragrafen anges vidarebland omständigheter som skall särskilt beaktas vid bedömande om rattfylleribrottet är grovt att gärningen har inneburit en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Som exempel nämns i specialmotive ringen bl. a. att föraren kört vårdslöst. I anslutning härtill bör framhållas,att inte varje form av vårdslöshet kan kvalificera rattfylleriet till grovt. Vårds lösheten måste ha innefattat något moment av medvetet risktagande, som att föraren kört alldeles för fort med hänsyn till väderleken eller vägenseller fodonets beskaffenhet. Om vårdslösheten har bestått t. ex. i ouppmärksam het, skall föraren alltså dömas för vårdslöshet i trafik vid sidan avrattfylleri. I fråga om kravet på uppsåt vid rattfylleribrott se t. ex. NJA 1956 s. 66 och 1967 s. 211. Somanförs i specialmotiveringen till paragrafen skall en alkoholpåverkad Prop.1989/90:2 förare som gör sig skyldig till grov vårdslöshet i trafik i regelfällas till ansvar Bilaga 3 för både grovt rattfylleri och grov vårdslösheti trafik. Kombinationen rattfylleri och grov vårdslöshet i trafik bör dockinte vara utesluten i fall då alkoholkoncentrationen i förarens blod ligger pågränsen till straffbarhet eller obetydligt över. Enligtordalydelsen av tredje punkten regleras däri det fallet att gärningen inneburiten påtaglig fara för trafiksäkerheten. Vad som att döma av uttalandena ispecialmotiveringen i själva verket avses är all framförandet av fordonetinneburit en sådan fara. Lagrådet föreslår att lagtexten jämkas i enlighethärmed. Lagenom ändring i järnvägstrafiklagen (1985:192) Medhänvisning till vad lagrådet anfört om ordalydelsen av 4 a § 3 lagen om straff"förvissa trafikbrott bör i tredje stycket punkten 3 i förevarande paragrafordet"gärningen" ersättas med orden "framförandet av fordonet". Lagenom ändring i körkortslagen (1977:477) Deföreslagna ändringarna i körkortslagen innebär en utvidgning av området för återkallelseav körkort vid trafiknykterhetsbrott genom att den lägsta gränsen för straffbaralkoholkoncentration sänks från 0,5 till i blodet resp. från 0,25 till0,per liter i utandningsluften. Vad som sägs i remissen angåendeövergångsfrågor kan kompletteras med att det av 2 kap. 10 § första stycketregeringsformen följeratt återkallelse av körkort som rättsverkan av trafiknykterhetsbrottskall bedömas enligt de lagregler som gällde när körningen ägde mm. Övrigalagförslag Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... ... 1 Propositionenslagförslag....................................... ... 2 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 12 1 Inledning.......................................................... 12 2 Bakgrund ........................................................ 14 2.1.1Trafiknykterhetsbrotten.......................... .. 14 2.2 Huvuddragen av lagstiftningensutveckling......... 15 2.3 Utländsk lagstiftning...................................... 17 2.4 Vissa undersökningar om alkoholoch trafik m. m. 3 Allmänmotivering ............................................. .. 23 3.1 Allmänna utgångspunkter ............................. .. 23 3.2 Straffbarhetsgränsen .................................... .. 29 3.3 Straffbestämmelsernasuppbyggnad ................ .. 33 3.4 Vissa körkortsfrågor ..................................... .. 43 3.5 Övriga frågor ............................................. .. 46 4 Upprättade lagförslag......................................... .. 47 5 Specialmotivering.............................................. .. 47 5.1 Förslaget till lag om ändring ilagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott 47 5.2 Förslaget till lagom ändring ijärnvägstrafiklagen (1985:192) . 5.3 Förslaget till lag om ändring ikörkortslagen (1977:477) 51 5.4 Förslaget till lagom ändring i trafikskadelagen(1975:1410) .. 52 5.5 Förslaget till lagom ändring iskadeståndslagen (1972:207)... 52 5.6 Förslaget till lag om ändring ilagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m............................................................ 52 6 Hemställan....................................................... 52 7 Beslut .......................................................... 52 Bilaga1 Förteckning över remissinstanserna .......... .. 53 Bilaga2 De till lagrådet remitterade lagförslagen....... 54 Bilaga3 Lagrådets yttrande ................................ 64 Tryckeri, Stocktiolm 1989 67