prop · GD03144 · 1989-12-31 00:00:00 — Mot bakgmnd avhushällens ökade utbyte av arbetsinkomster och av hänsyn tiU defördelningspolitiska effektema bör emellertid bidragsandelen i deöversta bostadskosmadslägena sänkas frän . Även gränsen mellan denhögre och den lägre bidragsandelen bör ändras, så att hushall med tvä eUerflera bam fär en större del av bostadsutgiften täckt med den högrebidragsandelen. Bidragsandelen i detta lägre intervall bör sänkas frän 80 till75 %. SlutUgen bör -huvudsakligen av förenklingsskäl och för att undvika en onödig prövning avbostadsutgifter som uppgår till små belopp - mycket låga bostadsutgifter undantasfrån bostadskosmadsprövningen och motsvarande bidragsbelopp läggas samman meddagens icke bostadskosmadsanknuma del av bostadsbidraget till ett för alla bidragsberättigadebamfamUjer enheUigt belopp om . , oavsett bostadskosmad ochantal bam. sädanändring medför förbättringai- för de bidragsberättigade hushall som har Prop.1989/90: 144 mycket låga inkomster och små );ller inga bostadsutgifter. Antaletsädana hushall är litet och återfinns främst bland ensamföräldrar med ett bam. Motbakgmnd av vad jag nu har anfört förordar jag att bostadsbidrag för är 1991lämnas enligt följande. Till hushåU med bam lämnasbostadsbidrag med . oavsett bostadskosmad och antalet bam. Beroende pä bostadskosmad ochantal bam lämnas dämtöver bostadsbidrag inom de gränser och med de andelar av bostadskosmadeninom dessa gränser som framgär av följande sammanställning. Ocr./män.) av (kr.Anän.) av (kr./mäa) 3 eUer flera bam 3 2(X) Bostadsbidragetsmaximala belcpp blir härigenom följande. Bostadsbidrag är 1991 tkr./år) Ändring frän är 1990 Ocr./är) 5 eller flera bam Minaförslag innebär att bostadsbidrag fortsättningsvis lämnas efter samma regler tiUaUa familjer med tre eUer flera bam. Undersenare är har en del av bostadsbidragen tiU hushall med fyra eller flera bamomvandlats tiU icke inkomstprövat familjestöd inom flerbams-tilläggens ram.Därigenom har det inkomstprövade stödet till flerbamsfamil-jema minskat, utanatt hushållen för den skuU fått sin ekonomiska situation försämrad. Dennaöverföring har raedfört att de större hushällen, vid samma bostadsutgift, fårnågot lägre bidrag än de familjer som har tre bam. Bostadsbidrag lämnassamtidigt iör högre bostadskosmader tUl de största flerbamsfamiljema. Detoreducerade bostadsbidragets maximala belopp är därför i huvudsak samma för aUahushäU med tre eller flera bam. Boendekosmadsutredningenvisar att skiUnadema i faktiska bostadsutgifter är smä mellan hushall med tre, fyiraoch fem eUer flera bam. De nuvarande skiUnadema i bostadsbidragsstödet tillflerbarnsfamiljer är därför inte motiverade. Jagövergär så till inkomstprövningen av bostadsbidragen. Bostadsbidragen ärbehovsprövade i den meningen att de avvägs mot det Prop. 1989/90: 144 enskildahushäUets inkomster och förmögenhet. Under bidragsärcn 1989 och 1990 reducerasbidraget av den del av den bidragsgmndande inkomsten som överstiger 63(XX) kr. Inkomstprövningen för dessa bidragsär gmndaspä 1988 ärs taxering, dvs. 1987 ärs inkomster. Debostadsbidrag som lämnas under är 1991 kommer för bamfamiljemas del att gmndaspä inkomstema är 1989. Om stödsystemet inte skall urholkas mästeinkomstprövningen av bidragen anpassas till löneutvecklingen mellan aren 1987och 1989 (). - viUcet varmedelinkomsten är 1987 för de bidragshushäll som består av samboende föräldrarmed bam och ocksä nära svarar mot medelinkomsten för heltids-arbetande inom LO:savtalsområde - betyder det ca . Jag förordar att gränsen föroreducerat bidrag är 1991 höjs med detta belopp, tiU 81 (XX) kr. Som utredningen har framhållit kommer härigenom bidragen tiU hushäUmed lägre inkomster att förstärkas och bidragen till hushåll med högre inkomsteratt minska nägot, sett enbart riU effektema av inkomstprövningen. Denna effektär önskvärd i ljuset av de samlade effektema av skatteomläggningen. Förinkomster över gränsen för oreducerat bidrag bör bidraget liksom nu reducerasmed av den överskjutande inkomsten. De samlade marginaleffekterna avskatter och bidrag stannar därmed under är 1991 vid för flertalet hushåll.Det är en avsevärd sänkning jämfört med vad som har varit vanUgt under senareår. För en mindre del av hushällen, hos viUca i huvudsak hela inkomsten ärsamlad pä en person, kan marginaleffekten i vissa fall uppgå till . Ävendet innebär en kraftig sänkning. Bostadsbidragentill barnfamiljer för är 1991 kommer att i huvudsak grundas pä den skattemässigavärderingen av inkomst och förmögenhet enligt de regler som gällde . Enligt beslut (BoU 1987/88: 20, rskr. 332) skall emeUertidbostadsbidragen till bamfamiljcr gmndas pä den inkomst som är känd vid ansökningstiUfället,om hushållets inkomster av förvärvsarbete har ändrats väsentUgt i förhåUande tUlinkomsten enligt den senast genomförda taxeringen. Den bidragsgmndandeinkomsten skall därvid räknas om i sin heUiet gäller nya taxeringsvärden för bl.a. egnahem och i vissa delarändrade beräkningsgmnder för bl. a inkomst av tjänst. Den av regeringen nyligenföreslagna reformeringen av skattereglema inför leder tillännu mer genomgripande förändringar. Den särskilda beräkning av hushållets bidragsgmndandeinkomst som skall genomföras efter en väsentlig inkomständring skuUe därmedkomma att göras enligt regler som väsendigt skiljer sig från dem efter viUca bidragsreglemaär avvägda. Föratt detta omläggningsproblem skaU undvikas och för att effektema av eninkomständring skall bli lättare att överblicka förordarjag att den bidragsgmndandeinkomsten vid sädana tiUfållen justeras endast med ett belopp som svarar motförändringen av förvärvsinkomsten, sedan hänsyn tagits ocksä tiU penningvärdetsutveckling mellan de båda åren. Det innebär att om för- värvsinkomstenhar ökat väsentiij räknas den bidragsgmndande inkomsten Prop. 1989/90: 144 omi denna del. Nägon ny beräkning av övriga inkomster behövs dä inte. Den nuföreslagna ordningen bör tiUämpas redan under innevarande bidragsär frän lagensikraftträdande. Remissinstansemasamt senare plan- och bostadsverket i en särskild skrivelse har hämtöverframfört en rad olika förslag till förändringar av reglema om hur den bidragsgmndandeinkomsten skall beräknas. Imänga avseenden förändrade beräkningsgmnder mäste införas inför bidragsäret1992. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att uppdra ät plan-och bostadsverket an i anslutning tiU anslagsframställningen för budgetaret1991/92 och inom £;n oförändrad finansieU ram lämna ett samlat förslag om deförändringar av både inkomstprövningen och beräkningen av den bidragsgmndande bostadskosmadensom bör göras inför bidragsäret 1992 med anledning av bl. a. förändringama iskattesystemet. I avvaktan på det bör enligt min mening inga ytterligareförändringar genomföras av de nu gäUande inkomstprövningsreglema. Jag gär därmed över till beräkningen av den bidrags grundande bostadskostnaden. Utredningenföreslår att kosmaiden för räntor på lån som har tagits upp för förvärv avbostadsrättslägenheter under vissa fömtsätmingar skall fä räknas in i den bidragsgmndandebostadskosmaden. VUlkoret bör vara att lånet har tagits upp i direkt anslumingtill förvärvet av lägenheten med bostadsrätten som pant pä sädant sätt attbostadsrätten vid bristande betalning kan tas i mät för skulden enligt reglemai 5 kap. 13 § utsökningsbalken. Förslaget tillstyrks av remissinstansema. Ävenjag delar uttedningens uppfattning att kosmader av detta slag bör beaktas. Jaganser att en uppläggning som utredningen har föreslagit säkerstäUer att delänekostnader för vilka bostadsbidrag lämnas avser kosmader för bostadi;n. Detbör även i fortsätmingen ankomma pä regeringen eUer, efter regeringensbemyndigande, plan- och bostadsverket att meddela de föreskrifter som b:hövs ifråga om bostadskosmademas beräkning. Utredningenföreslär vidare att bostadsbidragets bmttobelopp - dvs. bidragets belopp förereduktion mot inkomst - för egnahem och bostadsrättslägenheter skall läsastill vad det blir första gängen som hushållet fär bostadsbidrag. Den ärligaomprövningen begränsas därefter i huvudsak till att avse vilken inverkanhushållets aktuella inkomstförhäUanden skall ha pä bidraget. Remissinstansemahar inte kommenterat förslaget i denna del. För egen del anserjag att förslagetoch dess konsekvenser bör övervägas ytterligare inom ramen för det uppdrag tiUplan- och bostadsverket som jag har nämnt i det föregäende. Desammanlagda effektema av mina förslag för hushåll med olika inkomster och boendekosmaderkan belysas genom följande tvä exempel, som avser ensamboendemed ett bam och makar eller samboende med tre bam. 1989/90: 144 Exemplenvisar hur bostadsbidragen förändras vid antagandetatt hushäUens inkomster har ökat meUan inkomståren 1987 och 1989 samtatt bostadskosmadema till följd av skattereformen och prisökningar i övrigtökar . Bostadsbidragår 1991 och ändring (kr.lmånad) Ensamboende med ett bam Förvärvsinkomst är 1989 Oo-./är) Bostadsbidrag vid en bostadskosmad Ocr./mänad) är 1991 pä (+ 355) (+ 305) (+ 405) (+ 375) (+ 530) (+ 335) Makar eUer samboende med tre bam Förvärvsinkomst är 1989 (ki.l&r) Bostadsbidrag vid en bostadskosmad Ocr./mänad) är 1991 pä (+ 785) (+ 320) (+ 430) (+ 680) (+ 255) (+ 275) (+ 365) (+ 185) (+ 205) (+ 295) Medhänsyn tiU mina förslag om höjningar av bostadsbidragen för hushåll med bamberäknar jag att kostnadema för bidragsäret 1991 ökar med ca . 3.3Bostadsbidrag till hushåll utan bam 3.3.1 Bostadsbidrag till ungdomar Prop.1989/90: 144 Mittförslag: De särskilda bostadsbidragen till ungdomar under 29 är behälls.Inkomst- och bostadskosmadsgränser anpassas till löne- och prisutvecklingen. Utredningenhar inte behandlat ungdomsbostadsbidragen. Remissinstanserna:De remissinstanser som gär in pä ungdomsbostadsbidragen pekar pä att dessiakan behöva förstärkas, eftersom de samlade reformemas inverkan pä bcstadsutgiftemaför dessa gmpper endast i begränsad omfattning kompensenis genom sänkningen avinkomstskatten. Skälen för mitt förslag:De särskilda bostadsbidragen till ungdomar infördes är 1988 (prop. 1986/87: 93,BoU 20, rskr. 248), men blev obligatoriska för kommunema först fr. o. m. är1989 (prop. 1987/88: 151, BoU 20, rskr. Erfarenheterna avungdomsbostadsbidragen är således fortfarande begränsade. Jag avstår mot denna bakgmndfrän att föreslå nägra principieUa förändringar av detta stöd. Mitt förslagbegränsas till sädana justeringar som krävs för att anpassa stödet tiUförändringar i övriga bostadsbidragsformer och till ändrade inkomster och bostadsutgifter.Det innebär följande. Avsamma skäl som har redo\'isats i fräga om bostadsbidragen till bamfamiljcr bören väsentlig inkomständring föranleda en justering av den bidragsgmndandeinkomsten endsist i motsvarande del. Även beräkningen av den bidrigsgmndandebostadskosmaden bör ändras pä samma sätt som jag har föreslagit i fråga ombostadsbidrag tiU barnfamiljer. Det innebär att räntekosmader för län som hartagits upp för att förvärva bostadsrättslägenheter fortsätmini;svis under vissafömtsätmingar bör få räknas in i bostadskosmaden. Ifräga om bostadsbidrag till ungdomar utan studiemedel bör det intervall inomvilket bostadsbidrag lämnas vidgas och avse den del av bostadsutgiften somfaller mellan 800 och 2 300 ler. för ensamboende och mellan 800 och 29(X) kr. Ungdomar utan studiemedel kommer därmed attgenom bostadsbidragen kompenseras för de ökade bostadskosmader som följer avfinansieringen av skattereformen. TiU ungdomar med smdiemedellämnas kompensation för skatteomläggningens priseffekter genom förstärkningarav smdiemedlen. För att kompensationen inte skall bli dubbel bör den nedrebostadskostnadsgränsen höjas mer för dessa ungdomar än för dem som inte har smdiemedel.Gränsen bör höjas till . Eiostadsbidrag bör därefter lämnasupp till samma nivåer som gäller för ungdomar utan smdiemedel - dvs. 2 300 kr.i mänaden för ensamboende och . Förbåda gmppema bör bidrag lämnas till av bostadskostnaden inom dessaintervall. Oreducerat bostadsbidragbör lämnas upp till bidragsgmndande inkomster om . för ensamboende och44 . För överskjutande inkomster bör bidraget liksom hittiUsreduceras med en tredjedel. Inte heller i fortsättningen bör studiemedel räknasin i den bidragsgrundande inkomsten. Till dem som har s. k. umgängesbamlämnas bostadsbidrag enligt samma regler som gäUer för barnfamiljer, bortsettfrän den del av bidraget som saknar anknyming till bostadskosmaden. Förungdomar utan studiemedel gäller därvid samma nedre bostadskostnadsgräns som ifråga om ungdomsbostadsbidragen. Det bör fortsättningsvis gälla även förungdomar med smdiemedel. Effektemaav mina förslag kan belysas genom följande exempel. Prop.1989/90: 144 BidragsgTundande Bidrag Qajm&iad)vid en bostadskostnad på inkomst Ou-./är) 1 500kr. Utanstudiemedel Ensamboende -31000 525 Samboende -44 000 525 Medstudiemedel Ensamboende -31000 - 375 Samboende -44 000 - 375 Jag beräknar kostnademaför bostadsbidrag under bidragsäret 1991 till ungdomar enligt dessa regler tillca 80 milj. kr. 3.3.2 Bostadsbidrag till andra hushåll utan barn Mittförslag: Bostadsbidrag införs även för andra hushäU utan bam. Bidraget avvägsså att det i huvudsak kompenserar de ökade bostadskosmader som följer avskatteomläggningen. Stödet riktas tiU dem som till följd av laga inkomsterendast fär begränsat utbyte av sänkningen av den statliga inkomstskatten. Utredningens förslag: Utredningen har inte lämnat förslag om Prop. 1989/90: 144bostadsbidrag till hushåll utan bam. Remissinstanserna:Många av de remissinstanser som särskilt kommenterat bostadsbidragen tar upp liehovetav bostadsbidrag även för andra hushäU utan bam än ungdomshushäll. Bland dessamärks bl. Flera av remissinstansema pekar pä att dehushåll inom denna gmpp som har låga inkomster får de ökade bostadskosmader somföljer av förslagen, men inte pä samma sätt som andra hushäU kompenseras medsänkt inkomstskatt eUer ökade ll)ambidrag. Skälenför mitt förslag: har senast i samband med sitt beslut 1990 m. m. (1989/90: BoU5, rskr. 34), mot bakgmnd av den föreståendereformeringen av skatte- och bostadsfinansieringssystemet, gett regeringen tUlkänna att bostadsbidrag för tiden efter är 1990 bör kunna lämnas tiU hushållutan bam utan dagens begränsning till bidragstagarens älder. Jag vill därförhär redovisa mina överväganden i denna fräga. Desamlade förslagen i ansluming till reformeringen av skattesystemet innebärenligt vad som har redovisats i annat sammanhang att de disponibla inkomsternaökar för flertalet hushåll av olika typ. För hushåll utan bam följer detta avsänkningen av inkomstskatten, utan andra inkomstförstärkningar, fömtsatt attde har normala förvärvsinkomster. För hushåll med låga inkomster kan emeUertidutbytet av inkomstskattesänkningen vara otillräckligt för att möta de samtidigautgiftsökningarna, särskilt om deras bostadsutgifter är höga. Ienlighet med vad har uttalat bör de bostadskosmadsökningar som följerav de samlade reformförslagen kunna lyftas av genom bostadsbidrag också förbarnlösa hushåU mi5d laga inkomster. Bostadsbidragenför dessa hush'Jl bör utformas på sädant sätt att utgifts-lätmademaproportionellt blir större för redan dyrare bostäder än för bostäder med måttiigakosmader. Därigenom bidrar stödet också till en bostadspolitiskt önskvärdutjämning av kosmadssldllnadema meUan bostäder av olUca älder. Jagförordar mot denna bakgmnd att bostadsbidrag tiU hushåll utan bam lämnas av bostadsutgiftema . Bostadsbidragetför en lägenhet med en hyra motsvarande den övre bostadskosmadsgränsen blir därmetl570 kr. Debidragsgmndande bostadskosmadema bör beräknas pä samma sän som jag har förordati fräga om bostadsbidrag tiU barnfamiljer. Bidragetbör vara inkomstprövat, men lämnas med oreducerat belopp till dem som har en bidragsgmndancleinkomst pä högst . Reduktionstakten vid högre inkom;;ter böravvägas så att de samlade effektema av marginalbeskatming och minskande bidraginte nämnvärt påverkar dessa hushåUs möjligheter att förbättra sin försörjningmed ökade inkomster av förvärvsarbete. Bidraget bör därför reduceras med 10 %av den överskjutande inkomsten. Vid en skatt om kommer de samlademarginaleffektema för ensamboende därmed att variera mellan ca 33 och ochför makar eller samboende . attha minskat till l(X)kr. i mänaden senast vid en hushällsinkomst pä ca Prop.1989/90: . Liksom i fråga om bostadsbidragen i övrigtbör bidragsbelopp . i mänaden inte betalas ut. Inkomstprövningenbör ske enligt samma regler som för bostadsbidrag till ungdomar. a. att bidragsmottagaren är skyldig att anmäla inkomstförändringar underlöpande bidragsär och att sådana förändringar påverkar bidragets storlek. Effektemaav mina förslag exempUfieras i följande sammanställning. Bidragsgrundande Bidrag (kr.Anänad)vid en bostadskosmad pä inkomstOo-./är) . Deoreducerade bostadsbidragen till ungdomar under 29 är lämnas med väsentligthögre belopp. Reduktionstakten är dock där högre och avräkningen påbörjas vidlägre inkomster än vad som här förordats för bostadsbidrag till övriga hushållutan bam. Vid stigande inkomster - olika för skilda hushåll beroende päbostadskostnad och förekomsten av smdiemedel - blir det nu föreslagna systemetförmånligare än de särskilda ungdomsbostadsbidragen. Den som har rätt tillungdomsbostadsbidrag bör därför i stället kunna fä bostadsbidrag enligt de nuföreslagna reglema om det blir förmånligare. Jagberäknar kostnadema för bostadsbidrag under bidragsäret 1991 till hushåll utan bamenligt dessa regler till ca 200 mUj. 3.4 Statsbidraget till kommunemas kostnader för bostadsbidragen Bostadsbidragenbetalas ut av kommunema. För bostadsbidrag som en kommun har lämnat enligt bestämmelsemai lagen (1988: 786) om bostadsbidrag fär kommunen statsbidrag av sinakosmader. Bidraget lämnas i efterskott för ett kalenderår i sänder. Jaghar i det föregående uppskattat kosmadema under är 1991 för ett reformeratbostadsbidragssystem till sammanlagt ca . Kosmadema under sammaår för ett enbart konventionellt justerat system uppskattar jag till ca 2,9miljarder kr. Mångakommuner har framhållit att de ökade kosmadema för bostadsbidragen bör betalasav staten. Utredningen har inte behandlat frägan. Reformeringenav bostadsbidragen beaktas vid regleringen av skattereformens totala effekterför kommunema. Jagföreslår därför inga förändringar i fräga om statens bidrag tiU kommunema förderas kosmader för bostadsbidragen. Prop.1989/90: 144 I enlighet med vad jag nuhar anfö:rt har det inom upprättats ett förslag tiU lagom ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag. 4 Vissa ytterligare stödformer 4.1 Stöd till flerbarnsfamiljer för köp av egnahem Enligtförordningen (1987: 258) om stöd tUl flerbarnsfamiljer för köp av egnahemlämnas län och räntebiclrag för köp av äldre egnahem. Reglema iimebär bl. a.att det i köparens familj skaU ingå minst två bam, att familjen beräknas kunnafå bostadsbidrag efter köpet och att kommunen godkänt köpeskillingen samt åtagitsig etit borgensansvar som motsvarar av läneskulden för förvärvslänet vid fcjrlusttillfället Låneunderlagetär den av kommunen godkända köpeskillingen med tUlägg för kostnader för lagfartoch partbrev. Förvärvslänet motsvarar av låneunderlaget. Förvärvslänet fömi:sättskompletteras med bottenlän tiU av läneunderlaget. Amorteringstiden förförvärvslänet är högst 30 är. Räntebidrag lämnas för ränta för förvärvslån ochbottenlän. Den garanterade räntan det första aret är . garanteraderäntesatsen höjs sedan för varje följande år av lånetiden med 0,5procentenheter. Stödformenträdde i kraft och gäller pä tre är. Enutvärdering av stödformen fömtsattes som underlag för en ny prövning av stödetvid försöksperiodens utgång. En sädan utvärdering har gjorts av plan- och bostadsverket.En sammanfatming av resultatet bör fogas till protokoUet i detta ärende :>ombilaga 2. Mittförslag: Statens särskildi stöd till flerbarnsfamiljer för köp av egnahembehälls, liksom i huvudsak de fömtsätmingar för stöd som har gällt Fördem som tiiiigarc bott i egnahem eUer bostadsrättslägenheter begränsas stödet tiUatt avse den del av köpeskillingen som inte täcks av överskottet fränförsäljningen av hushållets tidigare bostad. Skälenför mitt förslag: Den utvärdering som plan- och bostadsverket har gjort visaratt stödet har hjälpt barnfamiljer med flera bam och laga inkomster attförbättra sitt boende. Stödformen har, med vissa undantag, kommit rätt målgmpptill del. Jag anser att det även i fortsätmingenbehövs en stödform som gör det möjUgt för flerbamshushäU att fä en tillräckUg utiymmesstandard.Erfarenheterna frän stödets tillämpning aktualiserar dock vissa förändringar. Kommunens ståndpunkt närdet gäUcr borgensfrägan är av avgörande betydelse för att förvärvslån skallkunna lämnas. I kommunens ställningstagande ligger dels en lämplighetsprövningsom omfattar bl. a. frågor som tiängboddhet, behov av ny bostad ochbetalningsförmåga, dels en skälighetsprövning av köpeskillingens storlek. I endel fall har det visat sig att kommunema har lämnat borgen för hus med fukt-eller mögelskador. Enligt min mening är det angeläget att kommunema besiktarhuset innan borgen lämnas. Kommunemas prövning av köpeskillingen blir annarsinnehållslös och missledande. Jag förordar därför att det ställs ett utöyckligtkrav pä besikming för att stöd skall fä lämnas. Vid verkets utvärderinghar olika synpunkter framkommit såvitt gäller inkomstprövningen med hjälp av reglemaför bostadsbidrag. För egen del anserjag an den nuvarande inkomstprövningen börbehällas tills vidare. Jag förordar dock an stödet tiU familjer som föreförvärvet bott i ett egnahem eUer en bostadsrättslägenhet i fortsättningenbegränsas tiU att avse den del av köpeskillingen som återstår sedanöverskottet frän försäljningen av familjens förutvarande bostad räknats av. Prop.1989/90: 144 4.2 Lån m. m. för gatukostnadsersättning Enligtförordningen (1985: 352) om län m. m. för gatukosmadsersätming i vissa faUlämnas län och räntebidrag för gatukosmadsersättning. Stödet lämnas tillegnahemsägare och beräknas pä samma sätt som län och räntebidrag för ombyggnad. Underbudgetaret 1988/89 lämnades län för gatukosmadsersätming i 31 faU med ettsammanlagt belopp om 1,1 milj. kr. lämnades lån i 17 faUmed ett sammanlagt belopp om 530 0(X) kr. Mittförslag: Stödformen avvecklas möjligt. Skälenför mitt förslag: Stödet tillkom i en situation när det var angeläget anhusägare garanterades län på rimliga viUkor för ändamålet. Eftersom efterfråganpä stödet är mycket begränsad aijser jag att stödformen bör avvecklas. Det börankomma på regeringen an inedela de föreskrifter som behövs för att sä snartsom möjligt avveckla stödformen, 5 Anslagför /91 Prop. Regeringenhar i prop 1989/90: 1(X) (bil. 13) föreslagit att, i avvaktan pä särskildproposition i ämnet tUl räntebidrag m. m. för /91 beräkna ettförslagsanslag på 17 . Jag äterkommer med mina förslag iämnet. Räntebidrag m. m. 1988/89 Utgift 15 216 535 000 1989/90 Anslag 17 700 0(X) 000 1990/91 Förslag 22 5500(X)000 Fränanslaget betalas räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostadshus, förunderhälls-, reparations- och energisparåtgärder i hyres- och bostadsrätts-hus,samt, i vissa fall, för förvärv av bostadshus och för gatukostnadsersättning.Från anslaget betalas vidare ungdomsbostadsstöd, nybyggnadsbidrag, bidrag till bostadskosmaderefter cmbyggnad, bidrag till hyresrabatter samt s. k. 33 §-ersätming tillkommuner. Anslaget belastas också med eftergift av räntelän. Plan-och bostadsverket beräknar utgifterna under anslaget tiU sammanlagt 18 020milj. för /90 och tUl . för budgetaret1990/91. Verketsberäkningar bygger pä antagandet om bundna och rörliga räntor pä . Riksdagenhar beslutat (prop. 1989/90: 49, BoU8, rskr. 101) om räntebidragsbegränsningarför är 1990 pä sammanlagt ca 800 milj. kr. i förhällande till tidigare regler.Jag har i det föregående lämnat förslag om att begränsa räntebidragen för är1991 med ytterligare ca 1 800 milj. kr. Med utgångspunkt i dessa förändringaroch det högre ränteläge som gäller i förhällande till plan- och bostadsverk<;tsanslagsberäkning bedömer jag anslagsbehovet för /91 i fråga omräntebidrag enligt följande sammanställning. 1989/90: 144 Milj. kr 1990/91