prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — En begränsad försöksverksamhet med ett särskiltstimulansbidrag kommer att startas inom arbetsmarknadsutbildningen lilldeltagare som genomgår utbildningar inom verkstadsindustrins bristområden ochdärefter får anställning i ulbildningsyrkel. En utredning skall tillsältas för att göra en översyn avolika bidrags- och åtgärdssystem i arbetsmarknadspolitiken och föreslåförändringar för alt stärka motiven för arbete. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet kommer alt ta upp förhandlingar medarbetsmarknadens parter om rätt till ledighet för all pröva annat arbete irehabiliteringssyfte. Försöksverksamheten med flexibla lönebidrag har pågått entid och i begränsad omfattning. Erfarenheterna har dock visat sig såpositiva all verksamheten nu föreslås bli utvidgad till att omfatta hälften avSveriges län. En övergång till flexibla lönebidrag bör innebära att dengenomsnittliga kostnaden för bidraget minskar, och att man därmed får utrymmeatt stödja flera arbetslösa handikappade. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag om att införa flexibla lönebidrag i hela landet sedanytterligare utredning gjoris. Som ett led i insatserna för att öka arbetskraftsutbudethar regeringen, för att underlätta för flyktingar att snabbare komma ut påarbetsmarknaden, lagt fram förslag om ett nytt ersättningssystem till kommunernaför flyktingverksamheten och en reformerad svenskundervisning. De förstärktaförmed-lingsinsalserna bibehåUs även och ytterligare medel avsätts försärskilda insatser för flyktingar. har också fattat beslut om en ändring av reglernaför reducering av studiemedel vid förvärvsinkomst. Del minskarmarginaleffekterna och underlättar därmed för studerande all förvärvsarbetavid sidan av studierna. Åtgärder för att öka hushållens sparande Hushållens sparande behöver stimuleras för att öka detfinansiella utrymmet för investeringar och skapa tillväxt och balans iekonomin. Den av regeringen föreslagna skattereformen kommer att i grundenförändra förutsättningarna för hushållens sparande. Det blir betydligt dyrareatt låna eftersom skatten, enligt förslaget, bara reduceras avränteutgifterna. Motsvarande skattelättnad uppgick förra årel normalt till och kunde uppgå till . Skatten på ränteinkomsterföreslås bli . Skattereformen torde därigenom komma alt medverka lill enavsevärd ökning av hushållens sparande främst genom att det blir mindre förmånligtalt låna. Utöver skaltereformen bör ytterligare åtgärder vidtas. Dennuvarande åldersgränsen - - i allemanssparandet bör avskaffas, så attdenna sparform öppnas även för barn och ungdoman Regeringen avser vidare all föreslå att skattereglerna förpensionsspa rande förändras till att omfatta även annat sparande än sparande i försäk- 2o En sådanförändring torde stimulera pensionssparande och för- Prop. 1989/90:150 bättra konkurrensen mellan de olika företagen. Fördelningenav de ekonomiska resurserna i är myckel jämn, sett både i historisktoch internationellt perspektiv. En viktig förklaring till detla är densolidariska lönepolitiken. En väsentlig roll spelar också den generellavälfärdspolitiken. Etl effektivt socialt skyddsnät ger försörjning vid sjukdom,ålderdom, arbetslöshet m.m. Avgörandeför förutsättningarna att bedriva en effektiv fördelningspolitik är dock denallmänekonomiska utvecklingen. Tydligast är detta kanske när det gäller denfulla sysselsättningen. En politik för full sysselsättning förutsätter godkonkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och balans i ekonomin. misslyckande pådenna punkt, med hög arbetslöshet som följd, skulle drabba de allra svagaste iekonomin. Enhög inflation undergräver förutsättningarna för god tillväxt och fullsysselsättning. Men inflationen har också slarki negativa effekter på sam-hällsmoralenoch på fördelningen av ekonomiska resurser; omfattande godtyckligaförmögenhetsförändringar har skett . Föralt fördelningspolitiken skall kunna bedrivas framgångsrikt krävs också en godekonomisk tillväxt. Endast genom ökade arbetsinsatser- eller genom elt störreutbyte från de insatser som görs - kan utrymme skapas för högre reallönen Menekonomisk tillväxl är avgörande också för det generella välfärdssystemetsfortlevnad. Om tillväxten i ekonomin på blev lika låg som förnärvarande skulle ingrepp i det sociala skyddsnätet bli oundvikliga. Inteheller skulle något utrymme finnas för kortare arbetstiden Kriseni början på 1980-talel medförde ökade klyftor genom att arbetslösheten ochinflationen var hög samlidigt som reallönerna sjönk. Krispolitikens uppgiftvar både att öka den ekonomiska tillväxten och att fördela kostnadernarättvist. Denekonomiska återhämtning som skett har bidragit till envälståndsökning som kommit det stora flertalet lill del. Sysselsättningen harökat som arbetslösheten sjunkit till en mycket låg nivå. Reallönernahar också ökat. Tillräckligt myckel resurser har skapats för att bygga ut desociala välfärdssystemet. Ett flertal reformer inom socialförsäkringen hargenomförts. Delfinns goda skäl all i större utsträckning uppmärksammaförmögen-hetsfördelningens betydelse för levnadsstandarden. Under 1980-talelhar förmögenheterna blivit mer ojämnt fördelade. Det är delvis en tillfällig effektav den snabba värdestegring på aktier som skett från de myckel låga nivåer sområdde under krisåren. Men inflationen i kombination med bl a avdragsreglerna iskattesystemet och vissa inslag i bostadspolitiken har också bidragit till enojämn förmögenhelsfördelning. Fördelningspolitikenkommer att ställas inför problem. Det ökade beroendet av omvärlden påverkar möjligheterna att bedriva en starkt utjämnande lönepolitik. En snabb strukturomvandling medför stora omställningskrav för de grupper som har de sämsta förutsättningarna, t.ex. 29 äldremed låg utbildning. och vuxenutbildning får där- Prop.1989/90:150 med växande fördelningspolitisk betydelse. Medall säkerhet kommer samhällsutvecklingen också att ge upphov till nya fördelningsproblem.Tendenser lill en ökad segregation i storstäderna uppmärksammas. effektivt och rättvist skattesystem är en förutsättning för en välfungerande fördelningspolitik. Ett huvudsyfte med den skattereform som nugenomförs är att öka rättvisan. Skattereformen lägger också grunden lill enbättre fungerande ekonomi. Därmed skapas förutsättningar för en rättvisfördelningspolitik också . Välfärdspolitikensyftar lill att alla skall ha tillgång lill service, vård och omsorg av god kvalitetpå lika villkon Målet med barnomsorgen är alt alla skall ha rätt lill kommunalbarnomsorg från ett och till dess de börjar skolan. De äldre ochhandikappade skall på lika villkor erbjudas bra vård och omsorg, oberoende avbostadsorl och ekonomiska förhållanden. Möjligheterna till en sådan utvecklingökar med det förslag till all samla äldre- och handikappsomsorgen hoskommunerna som förbereds. Arbetslinjeni social- och arbetsmarknadspolitiken är viktig från fördelningssynpunkt. Alltfler människor ställs utanför arbetsmarknaden av hälsoskäl. Delaktighet iarbetslivet är viktigt för den enskildes välfärd, både av ekonomiska ochsociala skäl. Efterfråganpå bättre service, utbildning och vård kommer all öka i takt med stigandelevnadsstandard. Utrymmet för tillväxt i den offentliga sektorn är dockbegränsat. En rättvis tillgång till service och vård förutsätter därför ökadeinsatser för alt höja den offentliga sektorns effektivitet. 5 Den offentliga sektorn Detöverhettade läget på arbetsmarknaden, inflationstrycket och det växandebytesbalansunderskottet visar tydligt att det finns behov av en stramfinanspolitik. En fortsatt snabb pris- och kostnadsutveckling urholkar industrinskonkurrenskraft och är därför ett hot mot sysselsättning och välfärd. Ocksåi etl längre tidsperspektiv krävs en stram finanspolitik. Av beräkningar ilångtidsbudgeten och långtidsutredningen framgår att del finns ett betydandeulgiftslryck i den offentliga sektorn. Motdenna bakgrund föreslås en stram budget /91. Förslag läggs också om ettkommunall skaitesiopp och om alt tillsätta en kommitté föratt utreda bl.a. kommunernas finansiering. Vidare redovisas åtgärder för attförnya den offentliga sektorn. 5.1 Det reviderade budgetförslaget 1budgetpropositionen beräknades överskottet i statens budget för innevarande budgetår till 18,5 miljarder kn Det var en väsentlig föränd ring i förhållande till statsbudgeten för /90, där ett under skott på . Förändringen berodde framför allt på en kraftigare ökning av statsbudgetens inkomster, till följd av förväntade -' högre nominella löneökningar 1990.1 juni 1989 antogslöneökningarna 1990 Prop. 1989/90:150 kunna bli . Nuvarande bedömningpekar på en mer än dubbelt så hög Bilaga 1 löneökningslakt. beräknas budgetöverskottet för /90 kommaatt uppgå till . Som framgår av tabell 8 beror försämringen avsaldot med . sedan beräkningen i budgetpropositionen på att inkomsternaberäknas bli något lägre som utgifterna exkl. statsskuld-räntorberäknas bli lika stora som i budgetpropositionen. Vidare beräknasranteuppgången medföra alt utgifterna för slatsskuldräntor ökar med 2,7miljarder kr. jämfört med beräkningen . Budgetsaldo 1989/90 (miljarder kr.) Inkomster 378,6 4\2A 411,6 Utgifter exkl. .statsskuldräntor 328,3 333,5 333,5 Statsskuldräntor 58,0 60.1 62,8 Redovisat budgetsaldo -7,7 18,5 15,3 I årets budgetproposition beräknades ett budgetunderskottför nästkommande budgetår på 0,4 tniljarder kn De åtgärder regeringen presenterade föralt stabilisera ekonomi beräknas medföra en budgetförstärkning på ca8 miljarder kn /91. Härav svarar den tillfälliga höjningen avmomsen för merparten - ca 6 miljarder kn Trots detta förbättras inle budgetsaldot för budgetåret1990/91, som beräknas till - 0,5 miljarder kn Detla sammanhänger med att nyapris- och löneanlaganden har gjorts, vilka verkar i motsatt riktning. Om en snabbare pris- och löneökningstakt antagits skulleutfallet för statsbudgeten för /91 troligen ha blivit bättre.Denna typ av samband är dock kortsiktigt; undergrävsstatsfinanserna av en snabb pris- och löneökningstakt. Budgetsaldo 1990/91 (miljarder kr.) Redovisat budgetsaldo -0,4 -0,5 Budgetsaldo för budgetåren 1983/84 och 1988/89- 1990/91 (miljarder kr. ocb andel av BNP) Prop.1989/90:150 Bilaga 1 Andel av BNP (%) Andel av BNP (%) -77,1 -0,5 Andel av BNP (%) -10,3 -0,0 -1,1 Andel av BNP (%) -0,1 Av tabell 10 framgår att förbättringen av statsfinansernasedan budgetåret 1983/84 i huvudsak har skett genom att utgifternas andel avBNP minskat med . har emellertidskatteinkomsternas andel av BNP ökat med nära tre procentenheten Utgifterna för statsskuldräntor är nästan lika storasom under /84. Slatskulden uppgick till 603miljarder kn, dvs. Den har löpande kunnat amorteras tillföljd av budgetöverskotten. går dock en mycket stor del avstatsbudgetens utgifter till räntebetalningar på statsskulden. Statsbudgetens utgifter har i reala termer minskat undersenare ån Utgiftstrycket är dock oförändrat starkt på en rad områden. Delgäller framförallt transfereringar till hushållen, där utgifterna för bl.a.sjuk- och arbetsskadeförsäkringen har ökat snabbt under 1980-talel. Den konsoliderade offentliga sektorns finansiella sparandebestår av summan av del finansiella sparandet i staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn. Finansiellt sparande i offentlig sektor 1983/84och 1988/89 - 1990/91 (miljarder kr.) -50,8 -0,4 -8,1 -17,3 -16,0 Socialförsäkring (AP-fonden) -29,7 Andel av BNP (%) -3,9 Av tabell 11 framgår attden offentliga sektorns finansiella sparande förbätt- Prop. 1989/90:150 råtskraftigt under 1980-lalet. Del ökade sparandet härrör dels från de för- Bilaga 1 bättrade statsfinanserna, dels från uppbyggnaden av AP-fonden. I kommunernahar sparandet försämrats till följd av en förhållandevissnabb konsumtionstillväxt och en begränsad ökning av transfereringsinkomsterna. Denverksamhet som bedrivs i kommuner och landsting har en väsendig betydelse förvälfärden. Det gäller hälso- och sjukvården, omvårdnaden av äldre ochhandikappade, barnomsorgen och skolan. Verksamheten har under de senasteårtiondena tillförts avsevärda resurser, även om tillväxttakten under1980-talet har legat på en lägre nivå än . Denkommunala sektorn förfogar nu över betydande resurser Verksamheten kostar ca300 miljarder kn , vilket motsvarar ungefär en femtedel av BNP. Samtidigthar kommuner och landsting över 1 miljon anställda. har antaletkommunalt anställda, omräknat till årsarbetare, ökat . Denekonomiska utvecklingen i kommuner och landsting har stor betydelse församhällsekonomin. De ekonomiska problem som landet nu står inför kräver attäven den kommunala verksamheten ingående prövas. Det gäller i första hand denbefintliga verksamheten. Möjligheterna att tillgodose nya krav ochförväntningar kan då öka. Det är regeringens ambition att under de närmasteåren, tillsammans med företrädare för kommuner och landsting, följa uppproduktivitets- och effektivitetsutvecklingen inom den kommunala sektorn. Destatliga transfereringarna till den kommunala sektorn måste begränsas under denärmaste åren. Sektorns skatteinkomster förutsätts öka mycket kraftigt och1991, men bl.a. ökade lönekostnader kommer att medföra att elt stort underskottändå uppstår i det finansiella sparandet 1990 och sannolikt även 1991.Underskottet beräknas preliminärt till ca 9 miljarder kn Utrymmetför en årlig ökning av sektorns loiala volym ärsålunda mycket begränsat. Nödvändig utbyggnad av bl.a. barnomsorg ochäldreomsorg måste finansieras med de resurser som frigörs genom omprövning,rationalisering och produktivitetsförbättring inom befintlig verksamhet. Föralt öka kommunernas förutsättningar att inom givna ramar bedriva en effektivverksamhet erfordras bl.a. förändringar i kommunallagen samt i systemen förstatsbidrag och skatteutjämning. Verksamheten skall kunna vara anpassad eflerde enskilda kommunernas egna förutsättningar. Beslut har fatlats om alttillsätta en utredning med uppdrag att se över kommunernas statsbidrag och finansiering i övrigt. Dagens specialdestine- rade statsbidrag bör så långt möjligt ersättas med bidrag som fördelas efler generella principer, där bl.a. olika behovskriterier spelar en stor roll. Detta bör leda till att kommunerna får större möjligheter att organisera sin verk samhet på del sätt som bäst är anpassat efter den enskilda kommunens egna 33 förutsättningan 3 1989/90. Kommitténskall också redovisa lösningar som innebär Prop. - attkommunernas och landstingens verksamhet kan finansieras inom ra- Bilaga 1 men för en total utdebitering (exkl. församlingsskatt) på högst 30kn per skattekrona, - attytterligare utjämning av kommunalskatterna uppnås, så att skillnader i utdebitering mellan kommuner respektive landsting i första hand speg lar skillnader i service och avgiftsnivå samt effektivitet i organisation, - atten förnyelse och utveckling av den offentliga sektorn stimuleras och statens bidrag så långt möjligt fördelas efter generella principer, - atteffekter av aktuella förändringar inom bl.a. skattelagstiftningen, äld reomsorgen och skolan beaktas. Utredningsarbetetskall bedrivas med utgångspunkten att kommunernas och landstingens verksamhetskall anpassas till de samhällsekonomiska förutsättningarna. Kommittén böröversiktligt överväga ändamålsenliga instrument för statlig målstyrning ochuppföljning av den kommunala verksamheten. Regeringenkommer senare denna dag att föreslå att besluta om en tillfälligbegränsning i kommuners och församlingars rätt att ta ut skatt. Skattestoppetbör gälla , dvs utredningen pågår och enproposition med anledning härav behandlas av . Skattereformenbör ge ett balanserat budgetmässigt utfall i förhållandet mellan stat ochkommun. För att åstadkomma detta behöver betydande resurser återföras från denkommunala till den statliga sektorn. Återföring-arna bör tills vidare beräknaspå kommunernas skatteunderlag. I uppdraget till utredningen om kommunernasfinansiering ingår att undersöka om den budgelmässiga balanseringen senare kanregleras på annat sätt. Vidare kommer dagens system för att utbetalakommunalskattemedel att ses öven 5.3 Åtgärder för förnyelse Inomden offentliga sektom pågår ett omfattande förnyelsearbete. Ikomp-letteringsproposilionen 1989 aviserade regeringen åtgärder inom tre områdennämligen skolan, äldreomsorgen samt socialförsäkringssystemet. ärdet lämpligt att beskriva de åtgärdsförslag som lagts fram, redovisa fattadebeslut och presentera de planer som finns. Verksamheteninom skolan har tidigare utmärkts av en stark central regelstyrning. Den skallnu ersättas av decentralisering och målstyrning. En sådan utveckling är enförutsättning för framtida nödvändiga kvalitetsförbättringar i skolans arbetemed att förmedla kunskaper och färdigheter och bibringa social fostran. ,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen är tillsammans en av destörsta verksamheterna inom den offentliga sektorn. I skolan arbetar ca 200 000personer, medan ca 1 300 000 elever utbildas. Kostnaderna för skolanuppgår till ca 60 miljarder kn . Detarbete med alt förändra styrformerna inom skolan som pågår berör därför mångamedborgare, direkt eller indirekt. Det kommer dessutom att få stor betydelse för allakommuner i landet. Det övergripande syftet med Prop. 1989/90:150 arbetet äralt utveckla styrningen av skolan från regelstyrning lill en mål- och Bilaga1 resullatorienterad styrning i enlighet med de riktlinjer som fastställt.Arbetet omfattar personalfrågorna, statsbidragen, läroplanerna, uppföljningenoch utvärderingen samt slutligen regelverket och den statligaskoladministrationen. Riksdagensbeslut om att den statliga regleringen av löne-ochanställningsvillkor för tjänster som lärare m.m. skall upphöra med utgången avår 1990 är en viktig utgångspunkt för det fortsatta förändringsarbetet.Beslutet innebär att landels kommuner nu kan ta ett helt och odelat ansvar förall personal i skolan. Denfortsatta utvecklingen av en likvärdig skola skall garanteras av bestämmelserom behörighet samt av en gemensam och likvärdig lärarutbildning ochfortbildning. Den statliga regleringen inom personalområdet kan begränsas.Regeringen avser att för föreslå förändringar i sådan tid att beslutkan fattas . Ovannämnda riksdagsbeslut har också avgörande betydelse för arbetet med att utformaelt framtida förenklat statsbidragssystem. Detta skall utformas så att det geralla kommuner förutsättningar att erbjuda en likvärdig utbildning åt sina barnoch ungdoman Hänsyn skall tas till regionala skillnaden I arbetet undersöksvilka faktorer i övrigt som är avgörande för hur en kommun skall kunna ge allabarn en likvärdig utbildning och i vilken utsträckning dessa i så fall kanläggas till grund för beräkningen av statsbidraget. Avsiktenär att kommunerna skall ha stor frihet att disponera statsbidraget. Genom riksdagsbeslutethar förutsättningar skapats för att statsbidragets bindning till lärarlönernakan upphöra. Kommunernas möjligheter att själva besluta om hur verksamhetenskall organiseras ökan Statsbidraget bör fungera som etl statligtfinansieringsstöd. Förslag till hur statsbidragsfrågorna kan lösas kommer attläggas fram . Sedan synpunkter inhämtats från berördaorganisationer och myndigheter kommer förslag att föreläggas underhösten. Skolansverksamhet skall styras av de mål som och regeringen angerhuvudsakligen i skollag, läroplaner och timplaner. Bestämmelserna skallutformas på ett sådant sätt att det tydligt framgår vem som har ansvaret för deolika delarna av verksamheten. En modell för hur en läroplan bör byggas upp ochutformas för att den skall kunna följas och utvärderas kommer alt arbetasfram. Kommunernasansvar för skolverksamheten skall också innefatta skyldighet att medverka iuppföljning och utvärdering. En utgångspunkt för uppföljningen och utvärderingenär den skolplan och de arbetsplaner som upprättas i varje kommun.Uppföljnings- och utvärderingsarbetet skall ge en grund för den redovisning avtillståndet i skolan som regelbundet skall ges till och regeringen. Kunskapernaom resursutnyttjande och resurshushållning inom skolan är bristfälliga både påstatlig och nivå. Synpunkter på skolans bristande effektivitet ochproduktivitet får därför ofta stå oemotsagda. kan troligen i någon mån förklaras av del deladehuvudmannaskapet Prop. 1989/90:150 och alt vare sig stat eller kommun därförkänt etl samlat ansvar för skolans Bilaga 1 ekonomi. I fortsättningen skallkommunen ha det fulla ekonomiska ansvaret för skolan och vara skyldig attställa resurser till förfogande i den utsträckning som behövs. Med rätten tillstatligt bidrag för verksamheten förutsätts följa skyldighet för kommunen altlämna en ekonomisk verksamhetsredovisning tillsammans med andra uppgifter omverksamheten som bedöms nödvändiga. Hur en sådan redovisning kan byggas upp isamarbete mellan stal och kommun övervägs . Regeringen har senast i budgetpropositionen 1990 redovisatdet pågående arbetet. Detta beräknas vara avslutat om drygt ett ån Omsorgen om äldre och handikappade består av en rad olikaverksamheten Ansvaret för dessa verksamheter delas mellan kommuner ochlandsting. För att stödet till den enskilde skall fungera väl krävs samordningoch samverkan mellan de olika huvudmännen. Betydande problem finns i samordningen mellankommunernas och landstingens resursen Det politiska ansvaret är otydligt ochdel finns parallella organisationer för likartade verksamheten vilkelförhindrar en effektiv resursanvändning. Åldredelegationen har behandlat dessa frågor och lämnade imaj 1989 en rapport (Ds 1989:27).Rapporten har remissbehandlats och regeringen förbereder nu en propositiontill . Enligt regeringens bedömning krävs betydande förändringarpå äldreomsorgens område. Ansvaret bör så långt möjligt samlas hos primärkommunerna.På det sättet främjas en effektiv resursanvändning som omställningenmot lokala former för boendeservice och omvårdnad underlättas. Reformen beräknas träda i kraft . Den svenska arbetsmarknadspolitiken innebär alt människori första hand skall ges arbete och utbildning, i sista hand kontantstöd. Skäletför denna politik är att den ökar de totala arbetsinsatserna i samhället ochvälfärden för individerna. Den minskar också den offentliga sektorns utgifteroch bidrar till att del är lättare att få en bred uppslutning för att stödjadem som trots allt slås ut ur arbetslivet. Utslagningen från arbetslivet bör motverkas genom förebyggandeinsatser och genom mer aktiva åtgärder för att underlätta för de redan drabbadeatt återgå till arbetslivet. En redogörelse för de åtgärder som vidtagits och nuföreslås har tidigare givits. Ledning och styrning av offetitlig verksatnhet Arbetet med att förnya den offentliga sektorn måsteinriktas på kvalitet, måluppfyllelseoch effektivt resursutnyttjande. Det kommer att kräva fort- 36 sattaförändringar av styrning och organisation. Inriktningen på decentralisering av verksamheterna ochdelegering av an- Prop. 1989/90:150 svar bör fortsätta. Mål- ochresultatstyrning från statsmakterna bör kombi- Bilaga 1 neras med störrefrihet för kommuners och statliga myndigheters ledningar och anställda attavgöra hur målen skall förverkligas. måste kraven påresultatuppföljning och utvärdering höjas och instrumenten för detta utvecklas. Särskild uppmärksamhet måste nu ägnas åt att skapa godaförutsättningar fÖT primärkommuner och landsting att bedriva verksamheteneffektivt. Den ekonomiska situationen i kommunerna inger oro. För att uppnåbalans i den kommunala ekonomin kommer del alt krävas att kommuner ochlandsting vidtar åtgärder för att reducera kostnaderna och att ökaeffektiviteten i verksamheten. Det innebär att betydligt större krav änhittills kommer att ställas på omprövning, rationalisering ochproduktivitetsförbättring. Inom den kommunala sektorn pågår ett omfattandeutvecklingsarbete. Åven det fortsatta arbetet med konkreta åtgärder måstegivelvis ske i de enskilda kommunerna och landslingen. Regeringen är bereddatt vidta åtgärder för att underlätta delta arbete.