prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Har bidraget använts för sådan utgift i verksamheten somär på en gång avdragsgill vid taxeringen, utgör bidraget skattepliktig intäkt.Är utgiften för vilken bidraget utgår avdragsgill vid taxeringen för tidigarebeskattningsår än det då bidraget skall tas upp som intäkt, får denskattskyldige i stället göra avdrag för utgiften vid taxeringen då 4 1989/90. Nr 110 Del 1 bidraget tas upp som intäkt. Yrkande om detta skall görasi deklarationen för det beskattningsår då yrkande om avdraget annars enligtdenna lag först skulle ha framställts. Återbetalas ett bidrag, som har tagitsupp som intäkt, får den skattskyldige göra avdrag för det återbetaladebeloppet. Harbidraget använts för att anskaffa en tillgång, för vilken anskaffningsvärdetfår dias av genom årliga värdeminskningsavdrag, skall vid beräkning avvärdeminskningsavdrag såsom anskaffningsvärde anses endast så stor del avutgiften som inte har täckts av bidraget, I fråga om andra markanläggningar äntäc-diken, skogsvägar och sådana som anskaffats av nyttjanderättshavare skalldock såsom anskaffningsvärde anses den verkliga utgiften för anläggningenminskad med fyra tredjedelar av bidraget. Är bidraget större än detskattemässiga restvärdet för tillgången utgör skillnaden skattepliktig intäkt.Återbetalas ett näringsbidrag, som har påverkat beräkningen avanskaffningsvärdet i nu avsett hänseende, får tillgångens avskrivningsunderlagökas med vad som har återbetalats, dock med högst det belopp varmed beräkningenhar påverkats, 1 den mån ett näringsbidrag enligt vad har föreskrivitsutgjort skattepliktig intäkt, får den skattskyldige vid återbetalningen göraavdrag för den del som sålunda har utgjort skattepliktig intäkt. Har bidraget använts för att anskaffa tillgångar avseddaför omsättning eller förbrukning (lager) skall vid tillämpning av 41 § ochanvisningarna till nämnda paragraf den del av lagret för vilken anskaffningsvärdethar täckts av bidraget inte medräknas vid värdesättningen av tillgångarna.Återbetalas ett näringsbidrag, som har använts för anskaffande avlagertillgångan skall tillgångarnas anskaffningsvärde an- bidraget tas upp som intäkt. Yrkande om detta skall görasi deklarationen för det beskattningsår då yrkande om avdraget annars enligtdenna lag först skulle ha framställts. Återbetalas ett bidrag, som har tagitsupp som intäkt, får den skattskyldige göra avdrag för det återbetaladebeloppet. Harbidraget använts för att anskaffa en tillgång, för vilken anskaffningsvärdetfår dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, skall vid beräkning avvärdeminskningsavdrag såsom anskaffningsvärde anses endast så stor del avutgiften som inte har täckts av bidraget. Är bidraget större än detskattemässiga restvärdet för tillgången utgör skillnaden skattepliktigintäkt. Återbetalas ett näringsbidrag, som har påverkat beräkningen avanskaffningsvärdet i nu avsett hänseende, får tillgångens avskrivningsunderlagökas med vad som har återbetalats, dock med högst det belopp varmed beräkningenhar påverkats. I den mån ett näringsbidrag enligt vad har föreskrivits utgjortskattepliktig intäkt, fär den skattskyldige vid återbetalningen göra avdragför den del som sålunda har utgjort skattepliktig intäkt. Har bidraget använts för att anskaffa tillgångar avseddaför omsättning eller förbrukning (lager) skall vid tillämpning av 24 § ochanvisningarna till nämnda paragraf den del av lagret för vilken anskaffningsvärdethar täckts av bidraget inte medräknas vid värdesättningen av tillgångarna.Återbetalas ett näringsbidrag, som har använts för anskaffande av lagertillgångar,skall tillgångarnas anskaffningsvärde an- ses ha ökat med det återbetalade beloppet. Skall ettnäringsbidrag, som har uppburits ett visst beskattningsår, användas för avsettändamål först ett senare beskattningsår skall på yrkande av den skattskyldigetillämpningen av bestämmelserna i fjärdesjätte styckena uppskjutas till taxeringenför det senare beskattningsåret. Har stödmed villkorlig återbetalningsskyldighet som inte utgör näringsbidrag lämnatstill en näringsidkare för näringsverksamheten från en givare som nämns iförsta eller andra stycket gäller, såvida återbetalningsskyldigheten helteller delvis efterges, följande. Det eftergivna beloppet skall inte utgöraskattepliktig inkomst om stödet har använts för en utgift som inte varitavdragsgill vare sig direkt såsom omkostnad eller i form av årliga värdeminskningsavdrag.Har stödet däremot använts för en utgift som varit avdragsgill skall deteftergivna beloppet utgöra skattepliktig intäkt. Har stödet använts för attanskaffa en tillgång, för vilken anskaffningsvärdet dras av genom årliga värdeminskningsavdrag,får den skattskyldige vid taxeringen då det eftergivna beloppetskall tas upp som intäkt, utöver ordinarie avskrivning, göra ett extravärdeminskningsavdrag motsvarande det eftergivna beloppet. Detta avdrag fårdock inte överstiga tillgångens skattemässiga restvärde. Kan den skattskyldigeinte visa vad ett visst skuldbelopp har använts till, skall det anses haanvänts till direkt avdragsgilla kostnaden till 21 §p. Statligtavgångsvederlag till jordbrukare som upphört med sitt jordbruk räknas somintäkt av jordbruksfastighet. Vederlaget räknas dock icke som skattepliktigintäkt, när det utgår till jordbrukare som fått särskih övergångsbidrag avstatsmedel till sitt jordbruk eller va- ses ha ökat med det återbetalade beloppet. Skall ettnäringsbidrag, som har uppburits ett visst beskattningsår, användas för avsettändamål först ett senare beskattningsår skall på yrkande av den skattskyldigetillämpningen av bestämmelserna i fjärdesjätte styckena uppskjutas till taxeringenför det senare beskattningsåret. Har stödmed villkorlig återbetalningsskyldighet som inte utgör näringsbidrag lämnatstill en näringsidkare för näringsverksamheten från en givare som nämns iförsta eller andra stycket gäller, såvida återbetalningsskyldigheten helteller delvis efterges, följande. Det eftergivna beloppet skall inte utgöraskattepliktig inkomst om stödet har använts för en utgift som inte varitavdragsgill vare sig direkt såsom omkostnad eller i form av årliga värdeminskningsavdrag.Har stödet däremot använts för en utgift som varit avdragsgill skall deteftergivna beloppet utgöra skattepliktig intäkt. Har stödet använts för attanskaffa en tillgång, för vilken anskaffningsvärdet dras av genom årliga värdeminskningsavdrag,får den skattskyldige vid taxeringen då det eftergivna beloppetskall tas upp som intäkt, utöver ordinarie avskrivning, göra ett extravärdeminskningsavdrag motsvarande det eftergivna beloppet. Detta avdrag fårdock inte överstiga dllgångens skattemässiga restvärde. Kan den skattskyldigeinte visa vad ett visst skuldbelopp har använts till, skall det anses haanvänts till direkt avdragsgilla kostnaden Statligt avgångsvederlag till jordbrukare som upphörtmed sitt jordbruk räknas som intäkt utom när det utgått till jordbrukare somfått särskilt övergångsbidrag av statsmedel till jordbruket eller varitberättigad att få sådant bidrag, om han inte upphört med jordbruket. rit berättigad att få sådant bidrag, om han icke upphörtmed jordbruket, (jfr anv. till 28 § p. 1 första stycket) till 28 Sp. 9) Sjukpenning enligt lagen (1962:381) oin allmän försäkring,lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt av rörelse omsjukpenningen grundas på inkomst, som hänför sig rörelse och för sig ellertUl-sammans med annan sjukpenninggrundande inkomst uppgår till 6 000 kronoreller högre belopp för år. Till intäkt av rörelse hänföres under nämndaförutsättningar också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare, (jfr anv. till 21 § p. 14 och anv. till 24 §p. till 28 §p. Förmånav sådan fri grupplivförsäkring, avtalsgruppsjukförsäkring ochtrygghetsförsäkring vid arbetsskada som fastställts enligt grunderna i ett år1983 träffat avtal mellan och vederbörandeförsäkringsanstalt utgör inte skattepliktig intäkt. Detsamma gäller förmotsvarande förmåner som fastställts enligt grunderna 1986 träffatavtal mellan och vederbörande försäkringsanstalt..Av 19 § framgår att ej heller ersättning som - i annan form än pension ellerlivränta - utgår på grund av sådan livförsäkring eller sjukförsäkring räknassom skattepliktig intäkt. Ersättning enligt sådan trygghetsförsäkring som nyssnämnts utgör dock skattepliktig intäkt av rörelse utom, såvitt avseriryggheisförsäkring som avses i första meningen, ull den del ersättningen utgårunder av den lid den skadade är arbetsoförmögen ochinte översdger för insjuknandedagen 30 Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt om sjukpenningengrundas på inkomst, som hänför sig till näringsverksamhet. Till intäkt hänförsunder nämnda förutsättning också ersättning enligt lagen (1989:225) omersättning till smittbärare. Förmån av sådan fri grupplivförsäkring,avtalsgruppsjukförsäkring och trygghetsförsäkring vid arbetsskada somfastställts enligt grunderna ; 1978 träffat avtal mellanLantbrukarnas riksförbund och vederbörande försäkringsansialt och i ett år1983 träffat avtal mellan och vederbörandeförsäkringsanstalt utgör inte skattepliktig intäkt. Detsamma gäller förmotsvarande förmåner som fastställts enligt grunderna / etl träffatavtal mellan och pä ena sidan och vederbörande försäkringsanstalt på den andrasidan och 1986 träffat avtal mellan ochvederbörande försäkringsanstalt. Ersättning som utgår på grund av sådanavtalsgruppsjukförsäkring och Iryggheisförsäkring utgör intäkt avnäringsverksamhet. kronoroch för övriga för dag. (jfr anv. till 21 §p. till 28 §p. Tillintäkt av rörelse räknas avdrag för egenavgifter som har återförts enligtpunkt 9 a av anvisningarna till 29 § samt - i den mån avdrag har medgetts föravgifterna vid beräkning av nettointäkten av rörelsen - restituerade,avkortade eller avskrivna egenavgifter. (jfr anv. till 21 §p. t\\\ 18 § p. Har sådan speciell skatt, avgift eller ränta, för vilkenavdrag åtnjutits i förvärvskälla vid tidigare års taxering, restituerats,avkortats eller av-skrivits, utgör det restituerade, avkortade eller avskrivnabeloppet intäkt i den förvärvskälla där avdraget åtnjutits. (28 § fjärde-åttonde styckena) Sådan gottgörelse för utgift eller kostnad, somarbetsgivare uppburit från pensions- eller personalstiftelse, räknas somintäkt av rörelse, om avdrag för avsättning till stiftelsen av net-lointäkl av rörelse. Vederlag, som arbetsgiyare erhållit för att han övertagitansvaret för pensionsutfästelse i samband med övertagande av rörelse räknas somintäkt av rörelsen. Redovisararbetsgivare enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m, m.pensionsskuld under rubriken till pensioner i sin balansräkning, skallhan enligt 2 kap. 23 § lagen (1990:000) om självdeklaration och kontrolluppgifter,under den särskilda , redovisavad som avser sådana pensionsåtaganden för vilkas tryggande avdragsrätt föreliggerenligt punkt 2 ö' jämfört med punkt 2 e av anvisningarna till 29 § denna lag.Är vad som sålunda skall redovisas mindre än motsvarande belopp vid Till intäkt räknas avdrag för egenavgifter som haråterförts enligt punkt 79 av anvisningarna till 2i§ samt - i den mån avdrag harmedgetts för avgifterna vid beräkning av inkomsten av förvärvskällan-restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter Har sådan speciell skatt, avgift eller ränta, förvilken avdrag åtnjutits i förvärvskälla vid tidigare års taxering,restituerats, avkortats eller avskrivits, utgör det restituerade, avkortadeeller avskrivna beloppet intäkt i den förvärvskälla där avdraget åtnjutits. 75, Sådan gottgörelse för utgift eller kostnad, somarbetsgivare uppburit från pensions- eller personalstiftelse, räknas somintäkt, om avdrag för avsättning till stiftelsen . Vederlag, som arbetsgivare erhållit för att han övertagitansvaret för pensionsutfästelse i samband med övertagande av näringsverksamheträknas som intäkt. Redovisararbetsgivare enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m.pensionsskuld under rubriken till pensioner i sin balansräkning, skallhan enligt 2 kap. 23 § lagen (1990:000) om självdeklaration och kontrolluppgifter,under den särskilda , redovisavad som avser sådana pensionsåtaganden för vilkas tryggande avdragsrättföreligger enligt punkt20(i jämfört med punkt20 e av anvisningarna till 23denna lag. Är vad som sålunda skall redovisas mindre än motsvarande belopp utgångenav föregående beskattningsår, räknas skillnaden som intäkt av rörelse. Finnsdisponibla pensionsmedel vid utgången av beskattningsåret, får nyssnämnda intäktdock beräknas lägst till summan av avdragsgill avsättning tillpensionsstiftelse och avdragsgill avgift för pensionsförsäkring -varvid dock beaktas endast avsättning eller avgift avseende pensionsåtagandensom redovisas under särskild underrubrik - samt en tiondel av disponiblapensionsmedel vid utgången av närmast föregående beskattningsår. Räknasdisponibla pensionsmedel som intäkt enligt närmast föregående punkt, skall senareminskningar av vad som redovisas under särskild underrubrik motsvarande vadsom sålunda tagits till beskattning icke räknas som intäkt. Upphör arbetsgivare med sin rörelse, räknas disponiblapensionsmedel som intäkt av rörelse det beskattningsår då rörelsen upphörde.Går arbetsgivare i likvidation eller skiftas dödsbo efter arbetsgivare, räknasdisponibla pensionsmedel som intäkt för det beskattningsår då beslutet omlikvidation fattades eller skiftet ägde rum. Meddisponibla pensionsmedel avses vad som redovisas för beskattningsårets ingångunder särskild underrubrik jämte förmögenheten i pensionsstiftelse, somtryggar de pensionsåtaganden som redovisas under särskild underrubrik, vid beskattningsåretsutgång minskat med arbetsgivarens pensionsreserv vid beskattningsårets utgångför sådant pensionsåtagande i den mån det ej är tryggat genompensionsförsäkring jämte kvarstående medel avdrag vid avsättningen icke åtnjutits. Stiftelsensförmögenhet skall härvid beräknas enligt de grunder som gäller vid beräkning avstiftelses förmögenhet enligt lagen (1947:577) vidutgången av föregående beskatt-ningsån räknas skillnaden som intäkt. Finnsdisponibla pensionsmedel vid utgången av beskattningsåret, får nyssnämndaintäkt dock beräknas lägst till summan av avdragsgill avsättning under årettill pensionsstiftelse och avdragsgill avgift förpensionsförsäkring -varvid dock beaktas endast avsättning eller avgiftavseende pensionsåtaganden som redovisas under särskild underrubrik - samt entiondel av disponibla pensionsmedel vid utgången av närmast föregående beskattningsårRäknas disponibla pensionsmedel som intäkt enligt närmast föregående punkt,skall senare minskningar av vad som redovisas under särskild underrubrikmotsvarande vad som sålunda tagits till beskattning icke räknas som intäkt. Upphör arbetsgivare med sin verksamhet, räknas disponiblapensionsmedel som intäkt det beskattningsår då verksamheten upphörde. Gårarbetsgivare i likvidation eller skiftas dödsbo efter arbetsgivare, räknasdisponibla pensionsmedel som intäkt för det beskattningsår då beslutet omlikvidation fattades eller skiftet ägde rum. Meddisponibla pensionsmedel avses vad som redovisas för beskattningsårets ingångunder särskild underrubrik jämte förmögenheten i pensionsstiftelse, somtryggar de pensionsåtaganden som redovisas under särskild underrubrik, vid beskattningsåretsutgång minskat med arbetsgivarens pensionsreserv vid beskattningsårets utgångför sådant pensionsåtagande i den mån det ej är tryggat genompensionsförsäkring jämte kvarstående medel avdrag vid avsättningen icke åtnjutits. Stiftelsensförmögenhet skall härvid beräknas enligt de grunder som gäller vid beräkning avstiftelses förmögenhet enligt lagen (1947:577) Disponibla pensionsmedel skall dock icke upptagas tillhögre belopp än som motsvarar vad som redovisas för beskattningsårets ingångunder särskild underrubrik, (jfr anv. till 21 § p. 4 tredje och fjärde styckenaoch anv. till 24 § p.8) om statlig förmögenhetsskatt. Disponibla pensionsmedelskall dock icke upptagas till högre belopp än som motsvarar vad som redovisasför beskattningsårets ingång under särskild underrubrik. År för fysisk person eller dödsbo förvärvskällanskapitalunderlag, beräknat enligt 4 och 6 §§ lagen (1990:000) omskatteutjämningsreserv, negativt tas som intäkt upp etl belopp motsvarandestaislåneränian vid beskattningsårels ingång multiplicerat med det negativakapitalunderlaget (räntefördelning). 1 fråga om dödshon som behandlas som handelsbolagberäknas först ett kapilalimderlag för dödsboet med tillämpning avbestämmelserna i 4 och 6 §§ lagen om skatteutjämningsreserv. Ar underlagetnegativt fördelas intäkten enhgt första stycket på delägarna efter storlekenav varje delägares andel i boets inkomst. Bestämmelsernai första stycket gäller också delägare i handelsbolag för vilken andelen ibolaget inte utgör omsättningstillgång. Till grund för beräkningen avunderlaget för räntefördelning ligger dock inte kapitalunderlaget i bolagetutan handelsbolagsandelens justerade ingångsvärde vid beskattningsårets ingångenligt 28 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Innehar handelsbolagetdirekt eller genom förmedling av annat eller andra handelsbolag fastighetereller tillgångar som avses i 26§ I mom. nämnda lag minskas det justeradeingångsvärdet i den mån en värdering av tillgångarna enligt 6 § lagen omskatteutjämningsreserv ger ett lägre värde än en värdering enligt 5 § sammalag. Av skillnadsbeloppet skall så stor del dras från del juste.-radeingångsvärdet som svarar mot delägarens andel av handelsbolagels inkomst.Redovisar delägare inkomst från bolaget i flera förvärvskällor skall intäkteni första hand tas upp i förvärvskälla som utgör aktiv näringsverksamhet. Vid räntefördelningen bortses från negativt underlag upplill (fribeloppet). Skall för den skati-skyldige beräknas mer änett underlag för räntefördelning får det sammanlagda fribeloppet inteöversliga 1 fråga om skattskyldiga som avses i första och tredjestyckena bortses vidare från negativt underlag som motsvaras av underskott iförvärvskällan föregående beskattningsår i den mån avdrag för underskottetinte har medgetts enligt 33 § 3 mom. Attett mot intäkten svarande avdrag får göras vid beräkning av inkomst avkapital framgår av 3 § 4 mom. lagen om stadig inkomstskatt. till 29 § p. 1 andra stycket) Har den skattskyldige i rörelse, som har utövats av honom, för förädling eller förbrukning tillgodogjort sig produkter från eget jordbruk eller någon dess binäring eller från eget skogsbruk eller råämnen från egen eller av honom brukad, i rörelsen inte använd faslighet, skall, som Kostnaderna i en näringsverksamhet beslår bl.a. avkostnader för personal, anskaffande av varor saml reparation, underhåll ochvärdeminskning av anläggningstillgångar. Till kostnad i näringsverksamhethänförs även räntor på lån för anskaffande av inventarier m.m., näringsfastighetoch sådan andel i ekonomisk förening som avses i 2§ 8 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt om innehavet av andelen betingas av sådan verksamhet. 1 fråga om handelsbolag räknas räntor pä lån som kostnad inäringsverksamheten även när detta inte följer av första stycket. Utgifter iett handelsbolag för inköp av lottsedlar eller för andra liknande insatser ilotteri anses inte som kostnad i verksamheten. Har den skattskyldige i en viss förvärvskällatillgodogjort sig varor, tillgångar som avses i punkt 1 andra och tredjestyckena av anvisningarna till 22 § eller tjänster från en annan av honombedriven förvärvskälla, får det värde som enligt tredje och fjärde styckena nämnda anvisningspunkt framgår av 21 och 24§§, värdet av sådana produkter ellerråämnen i vissa fall tas upp som intäkt av fastigheten. 1 sådant fall fårsamma värde dras av som omkostnad i rörelsen. Detta gäller också, om han irörelsen har tdlgodogjort sig produkter av annan av honom utövad rörelse, somär att anse som särskild förvärvskälla. (jfr anv. till 21 § p. dll 29 §p. Lika med kostnader för reparation och underhåll behandlasi avdragshänseende kostnader för sådana ändringsarbeten på byggnad som äronormalt påräkneliga i den bedrivna verksamheten, såsom upptagande av nyafönster- och dörröppningar samt flyttning av innerväggar och inredning isamband med omdisponering av lokalen Åtgärder som innebär en väsentligförändring av fastigheten, såsom då en verkstadsbyggnad ombygges för att istället användas för helt annat ändamål, äro dock ej att jämställa med reparationoch underhåll, (jfr anv. till 22 § p. 1 andra stycket och anv. till 25 § p. till 39 § p. Avdrag såsotn för ränta får göras vid återbetalning avsådant statligt bidrag som avses i punkt 7 av anvisningarna till 24. Avdragfår inte göras med större belopp än som har avräknats från erlagdränta. (25 § 2 mom. första stycket b) Avdrag får icke göras för; b) kostnad för reparation och underhåll som utförts isamband med sådan ombyggnad för vilken genom preliminärt eller slutligt beslutlån eller bidrag beviljats enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946).förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibespa-rande åtgärder ibostadshus m.m., kungörelsen (1974:255) om tilläggslån till kulturhistorisktvärdefull bebyggelse, kungöielsen (1962:538) skall tas upp som en intäkt i den förvärvskällanbehandlas som en utgift i den förstnämnda förvärvskällan. Avdrag som för reparation och underhåll/År görai/örkostnader för sådana ändringsarbeten på byggnad som kan normalt påräknas i denbedrivna verksamheten, som upptagande av nya fönster- och dörröppningar samtflyttning av innerväggar och inredning i samband med omdisponering av lokalenÅtgärder som innebär en väsentlig förändring av fastigheten, som då ettdjurstall eller en verkstadsbyggnad byggs om för att i stället användas för etthelt annat ändamål, hänförs Inte till reparation och underhåll. Avdrag som för ränta får göras vid återbetalning avsådant statligt bidrag som avses i punkt 3 av anvisningarna till 79 §. Avdragfår inte göras med större belopp än som har avräknats från erlagdränta. Avdrag får inte göras för kostnad för reparation och underhåll som ut förts i samband med sådan ombygg nad för vilken genom preliminärt el ler slutligt beslut lån eller bidrag beviljats enligt bostadsfinansie ringsförordningen (1974:946), för ordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m., kungörelsen (1974:255) om tilläggslån till kultur historiskt värdefull bebyggelse, kun görelsen (1962:538) om förbättrings lån, bostadslånekungörelsen om förbättringslån, bostadslånekungörelsen (1967:552)eller om-byggnadslåneförordningen för bostäder (1986:693), till den del kostnadenför reparation och underhåll tillsammans med ombyggnadskostnaden inteöverstiger den i låne- eller bidragsärendet godkända kostnaden, samt kostnadför reparation och underhåll för vilken bidrag har beviljats enligtförordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus,till den del kostnaden inte överstiger den i bidragsärendet beräknade kostnaden. till 25 § p. 8 andra stycket) 7 fråga omkostnad för reparation och underhåll som avses i 25 § 2 mom. första stycket b)gäller följande.