prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — anser att det är värdefulltatl målet för regionalpolitiken sätts så atl den skall medverka till att skaparegioner som också fungerar kulturellt. pekar på möjlighele;ma lill ensamverkan mellan kulturpolitik och regionalpolitik och finner det glädjandeatt kultur- och miljöfrågomas betydelse har uppmärksammals i kommitténsmålformulering och överväganden om stöd för den regionala utvecklingen. Nordiskamuseet framhåUer att i definitionen av kulturellt fungerande regioner bör tradition,historia och kulturarv ges en viktig roll, och i definitionen av enmiljömässigt fungerande region bör det fysiska kulturarvet i kulturminnen ochkulturlandskap också ges en viktig roll liksom tillgången till natur ochfriluftsliv. ställer stora förhoppningar på all de mål ochriktlinjer som kommittén formulerat för regionalpolitiken kommer alt vägledahandlandet inom alla samhällssektorer och politikområden. iVästernorrlands län instämmer helhjärtat i utredningens slutsatser all"sektorspolitikens insatser för den regionala utvecklingen måste byggasut". Stiftelsen Industricentra ansluter sig till utredningensställningslagande all fullt utnyttjande av arbetskraften fömtsätter en kraftfullregionalpolitik, vilket enligt stiftelsen innefattar t.ex. byggande avföretagshus för kunskapsföretag. AMSanser att förslagen till ny formulering av målen för regionalpoliti ken ger en orealistisk bild av vad som kan åstadkommas med de regional politiska medlen och menar att inriktningen bör anges som en strategi för att under den närmaste 1 O-årsperioden skapa mera likvärdiga villkor mel lan regionema och mera robusta arbetsmarknader. SIND anser all uppgif ten att precisera regionalpolitikens övergripande mål kvarstår. Den fördel- ningspoliliska aspeklen i de regionalpoliliska målen måste kompletteras med tillväxlmål som indikerar regionalpolitikens utvecklingsinriklade uppgift. Målen bör dessutom präglas av så stor realism all de kan brytas ner i operationella delmål, anser SIND. C/framhåller all det förslag till regionalpolitiska mål som kommittén lägger fram, i utgångspunkten ver kar all vara en intressant och fmktbar infallsvinkel men all den föreslagna målsättningen blir problematisk när den skall operalionaliseras. För del första, anser ERU, är del oklart vilka regioner söm skall fungera eftersom regionbegreppet används i flera olika betydelser. För det andra är del inte möjligt all meningsfullt värdera hur väl olika regioner fungerar och för det tredje är det en svaghet i diskussionen att någon prioritering mellan de olika dimensionema ekonomiskt, socialt, kulturellt och miljömässigt 368 inte görs explicil. CERUMframhåller att schabloniserade målsättningar Prop. 1989/90:76 för en regional välfärdspolitik har stora fömtsättningar alt förstöra ulanBilaga 2 att egentligen åstadkomma något kompenserande gott och påpekar att en gles miljö har vissa kvaliteter just genom att den är gles, vilka egenskaper inte kan överföras till en tät miljö. anser att för atl uppnå målet med fungerande regioner så måste dessa avgränsas med större ho mogenitet i ulvecklingsfömlsällningama. vill understryka vikten av alt man vid formulering av regionalpolitikens mål utgår från den enskilda människans livsbetingelser för alt få en referensram. Länsstyrel sen i finner att de regionalpolitiska målen bör göras mera tydliga. SoS finner att en förskjutning ägt mm av regionalpolitikens mål, så att en ökad betoning läggs på effektivitet och starkare regional ekono misk tillväxt. i anser att regionalpolitikens målformulering bör begränsas lill atl omfatta geografiska aspekter på ekonomi, sysselsättning och service, vilket dock inte innebär att övriga politikområdens betydelse nedtonas. i anser att det hade varit värdefullt om kommittén mer inträngande hade diskute rat målsättningsfrågoma, såväl för landet som helhet som för de enskilda regionema. i län anser att de gällande målen för regionalpolitiken skall ligga fast och att de regionalpolitiska insatsema i första hand skall utnyttjas för att utjämna skillnader mellan olika regioner. i anser att formuleringen av regionalpoli tikens mål är diffus och knappast kan ge ledning för arbetet ute i länen. Enligt är det väsentligt att detta mål bryts ner i delmål som är tillräckligt tydliga för del regionalpolitiska fältarbetet och för att också resultatet av de insatser som görs skall kunna bedömas. i anser atl det föreslagna regionalpoliliska målet inte är mätbart och inte ger några referenspunkter samt att man släpper den individanknytning som finns i nuvarande målformulering. anser vidare att, med den föreslagna målformuleringen, har varje godtyck ligt definierad region i landet - inklusive storstadsregionema - rätt att kräva regionalpoliliska insatser eftersom begreppet region inte är definie rat. i påpekar all erfarenheten från del regionala utvecklingsarbetet på länsplanet visar alt sekloriell verksamhet ofta är näst intill oåtkomlig för regionalpolitisk påverkan. LRF avstyrker utredningens förslag till ny regionalpolitisk målsättning och vill understry ka att regionalpolitiken måste innefatta mål om att utveckla näringslivet på landsbygden så att den kan hållas levande. Utvecklingsfonden i Koppar bergs län anser all utredningens regionalpoliliska mål är oklara främst avseende begreppet fungerande regioner och all de behöver preciseras. anser att begreppet fungerande region bör preciseras för att bli operativt användbart och atl begreppet region är oklart eftersom det används som beteckning på orter, lokala arbetsmarknader, län och lands delar. kommun påpekar att en region t. ex. ett län mycket väl kan innehålla några regionalt utsatta orter, trots atl länet som sådant har en positiv befolkningsutveckling, låga arbetslöshetssiffror osv. Detta beror på att de största kommunema i länet fungerar positivt medan en del mindre kommuner har problem, framhåller kommunen. 24 1989/90. 1 saml Nr 76 munerna anser atl allakommuner skall ges chansen all utvecklas i relation Prop. 1989/90:76 till sinafömtsättningar. Med den föreslagna målpreciseringen finns det Bilaga 2 risk föralt inte ens länen betraktas som fungerande regioner och att residensstädemages en roll alt uppfylla samtliga föreslagna delmål eftersom deras kvaliteterupphöjs lill mål. Bergslagskommunema anser därför atl de befintliga och redanaccepterade målen bör behållas för kommande decennier. kommun föreslårall de redan fastlagda regionalpoliliska målen ligger kvar eftersom man därtryckte på människan mer än regionen. anser att det finnsrisk för atl den föreslagna måluppfyllelsen hamnar på så hög nivå alt inte enslänen betraktas som fungerande regioner och vill bl. a. framhålla viklen av tar tillvara och utvecklar förefintliga resurser. kommunanser atl de gällande övergripande målen för regionalpolitiken skall stå fast.Strömsunds kommun anser att den precisering av de regionalpolitiska målen somkommittén redovisar inte är tydligare än de mål som gäller.Kommunerna i delar uppfattningen om de fyra målen förregionalpoliliska insatser men anser att de sociala och ekologiska målen måstefördjupas och göras tydligare. och iKopparbergs län delar kommitténs målprecisering, om ambitionen är all Inlandet,Bergslagen och Sydöstra blir fungerande regioner vad gäller ekonomiska,sociala, miljömässiga och kulturella förhållanden, vilket i så fall innebär etlförtydligande av gällande mål "alla människor ska ha tillgång till arbete,service och god miljö oavsett var de bor". i länansluter sig till den fiireslagna målformuleringen, men anser det vara en klarbrist alt kommittén inte närmare preciserat begreppet region. iNorrbottens län delar kommitténs förslag lill mål för regionalpolitiken mentvingas med beklagande konstatera att dessa inte återspeglas fullt ut i dekonkreta föislagen. Småföretagens riksorganisation framhåller attregionalpolitiken bör utformas så att obalansen i service i olika regionerminskas, vilket inte betyder att de regionala särdragen skall försvinna.Glesbygdsdelegationen kan inte acceptera kommitténs målformulering förregionalpolitiken, sorn delegationen uppfattar som en avsevärdambilionssänkning när del gäller perifera områden, små byar m. m.Folkrörelserådet Hela ska leva finner all den föreslagna målsättningenfrån landsbygdssynpunkl måste förtydligas och anser atl nuvarande övergripanderegionalpolitiska mål bör bibehållas i avsaknad på bättre altemativ. HCKinstämmer i kommitténs målformulering men vill förstärka målen genom alluttrycka behovet av all varje del av målsättningen också får enhandikappaspekl. 2.5 Geografiska prioriteringar Prop. 2.5.1Landsdelar Bi aga 2 Demellanregionala prioriteringama bör ske till förmån för de tre landsdelar därbehoven av omställning och utveckling är särskilt stora. De är Inlandet,Bergslagen och Sydöstra . Landsdelama ersätter slödområdesindelningen. Inlandetmotsvarar nuvarande stödområde A och B med tillägg för kommun, dvs.Torsby, , , , , , , Ange,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, och Övertomeå kommuner saml de församlingar i , ,och kommuner som tillhör stödområde A eller B samtKramfors kommun. Bergslagenomfattar Tierps, , , , , ,, , , , , ,, , , , , ,, och kommuner. ISydöstra ingår , , , , ,, , , , , , ,, , och kommuner. Någraav remissinstansema instämmer i förslagen. Många instanser anser att den gamlastödområdesindelningen skall bibehållas. De remissinstanser i områden som fårförsämringar, främst i stödområde C, hävdar all det finns tungt vägande skälför all de behåller sina nuvarande slödmöjligheter. fl.remissinstanser anser att den gamla slödområdesindelningen skall behållas och göras mindre statisk. i anser att de geografiska prioriteringama är ett steg tillbaka och att de framtida problem som kan drabba olika regioner knappast berörs. Utvecklingsfonden i och i anser att stödområdet inte bör utvidgas. anser att betänkandet konserverar en traditionell syn på regionalpolitiken. Ström sunds kommun anser att jämförelsema mellan de olika landsdelama är otydliga. kommun anser att själv skall få bestämma inom vilka geografiska områden som stöd skall användas. kom mun föreslår all del ges möjlighet inom nuvarande stödområde C att erhålla investeringsbidrag. kommun anser att särskild uppmärk samhet bör ägnas de kommuner som tidigare tillhört stödområdet men hamnar utanför samt lill de. kommuner som gränsar till stödområde. vill starkt understryka att det finns områden i landet 371 sominte kan inordnas i regioner. LBS anser att prioriterade områden bör Prop.1989/90:76 avse betydligt större områden än de föreslagna landsdelarna.Norrlandsför- Bilaga 2 bundet anser att framstår som ettbortglömt landskap. och utvecklingsjbnden i länanser att är summariskt behandlat i belänkandet. ÖB anser detangeläget att följa utvecklingen på . Flerakommuner i samt i anser detfelaktigt att sammanföra Inlandet till ett begrepp. i Kopparbergslän och utvecklingsfonden i anser all samt Ore församlingi skall tillhöra Inlandet. i länavvisar landsdelsbegreppet och föreslår att stödområde A och B blir ell områdeoch att och ingår saml att stödområde C bibehålles.Utvecklingsfonden i anser alt och kommunerskall ingå i Inlandet. anser all gränsen mellan Inlandet ochkommunema söder därom i blir för skarp. kommun anser attde själva saml Ås och Rödöns församlingar i skall tillhöraInlandet. och kommuner tycker det är förvånande altSiljanskommunema och då främst placeras utanför Inlandet. iGävleborgs län anser att skall ingå i Inlandet, och iBergslagen saml alt , , , , ochOckelbo skall få samma prioritet som Bergslagen och Sydöstra . Munkforskommun anser sig böra tillhöra Inlandet istället för Bergslagen. iKopparbergs län a.nser att samt Fumdal i skall tillhöraInlandet. Länsstyrelseni län anser atl skall ingå i Bergslagen. Bergslagsdelegationen, kommun samt i anser all skall ingå ii Bergslagen. kommun anser atl nuvarande stödområde C bör få samma prioritering som Bergslagen. Ti erps kommun anser atl skall ingå i Bergslagen. i avstyrker all sydöstra blir stödområde som de mindre kommunema vid utesluts. Stödområde C bör behållas i de fyra nordligaste länen. och i län saml anser att skall ingå i stödområ det. anser all kortsiktiga stmkturella betingelser inte kan vara tillräckliga skäl för att nya områden skall ingå i permanenta stödområden. i län anser atl delar av länet skall tillhöra Sydöstra . i anser att skall tillförsäkras samma fömtsättningar som om kommunen låg i stödområdet. i anser att skall ingå i Sydöstra . i anser att , och bör ingå i Sydöstra . TCO anser att , samt de östra och sydöstra delarna av stads län bör inräknas i Sydöstra . i län anser att skall ingå i Sydöstra . i är kritisk till de geografiska prioriteringama med anledning av att höglands- kommunema hamnar utanför Sydöstra . förbundet anser alt landets södra delar rimligen borde klara sig utan stöd. Emmabodakommun påtalar att de kommit i ett sämre ekonomiskt läge än Prop.1989/90:76 vissa grannkommuner. AMSanser att det behövs en bredare geografisk inriktning än den som kommitténföreslagit. Man anser alt andra områden t. ex. och harungefär samma problembild som sydöstra . Kommunerna i hävdar att de är i behov av stöd i likhet med Bergslagen.Länsstyrelsen och i samt utvecklingsfonden iÄlvsborgs län hemställer atl norra även i fortsättningen skalltillhöra stödområdet. i anser inte att det finnsfakta som motiverar alt västra och upphör som stödområde samtmenar att Bergslagen bör tillhöra stödområde B. anserinte all del finns någon analys som ger belägg för alt hela stödområde C skallslopas och tycker att det är märkligt alt små Norrlandskommuner som Robertsforsoch samt ett antal kommuner i västra och norra utanför stödområdet. anser det oklartvarför , kommunema i och inte längre skallingå i stödområdet. Hela ska leva anser att områdenmed väsentliga glesbygdsproblem ställs utanför stödområdet såsom vissa kommuneri Dalama, , , södra , , ,delar av län samt . Hushållningssällskapens Förbundanser att delar av mellersta och sydöstra bör ingå i Sydöstra ifrågasätter all utgår ur stödområdet. 2.5.2Mellanstäder samt mellanstäder i samspel med storstadsregioner och landsbygd Mellanstädernabör fungera som alternativa lokaliseringsorter till storstadsområdena och sommotorer i den inomregionala utvecklingen. Prioriterade mellanstäder är ,, , ; , , , /,, . , , , , , och . Insatsemai mellanstädema avser framför allt utbildning, kommunikationer och andrarambetingelser av betydelse för en hel regions utveckling. Stöd till förelagavser endast den privata tjänstesektorn med undantag för Kariskrona, ,och . I dessa mellanstäder kan stöd också lämnas tillföretagsutveckling och nyetableringar. Förall mellanstädema skall kunna fungera bättre i ell inomregionalt sammanhang börkollektivtrafiken förbättras, program för inomregional decentraliseringutarbetas och kontakterna mellan landsbygdens näringsliv och högskolor ochandra forskningsinstitut byggas ut. Enspridning av tillväxten inom tjänstesektorn och central statlig verk samhet från är angelägen. bör fortsätta lokaliseringssamrådet med framför allt tjänsteförelag om etable ring utanför . En motsvarande verksamhet bör också bedrivas för den centrala statliga förvaltningen. En aktiv affarsförmedlingmellan företag i och de priorite- Prop. 1989/90:76 rade landsdelama bör byggas upp. Stödbör också kunna utgå till företag i de prioriterade landsdelarna som villbearbeta marknaden i . Huvudpartenav remissinstansema avstyrker eller är tveksamma till den betydelse sommellanstädema ges i betänkandet. Man befarar att de kommer atl fungera sommagneter i stället för motorer. Många pekar också på att flertalet kommunerkommer att få långt till sin mellanstad och att möjligheten att ge någonpositiv effekt minskar när avståndet ökar. Få instanser berör förslaget omafTärsförmedling och där går uppfallningama isär. Förslaget tillstyrks av ettfåtal remissinstanser såsom ÖB, , länsstyrelserna i ,, och . anseratt roll som sysselsättningsmotor är viktig för och nödvändig för landets intemationella konkurrens kraft. De regionalpolitiska salsningama får alltså inte genomföras på be kostnad av nödvändiga insatser i storstäderna. Mot bakgmnd av Stock holms ekonomiska situation, de speciella storstadsproblemen, stora behov av investeringar i infrastmkturen etc. påpekas behovet av att finna former där näringslivet får vara med och betala för de kommunala verksamheter na som i många fall är en direkt fömtsättning för ett fungerande näringsliv. En något högre kostnad för kommersiella verksamheter i får positiva regionalpolitiska effekter. Det blir billigare atl etablera verksam heter i andra delar av landet som Stockolms stad får ett nödvän digt tillskott av resurser för att klara av atl upprätthålla en god service för enskilda och företag. anser att kommittén gör ett fel när den sammanför , och i begrep pet storstadsregionema och gör vissa generella påståenden om näringsli vets utveckling i dessa regioner. Kommunen anser att uppdelningen skall göras mellan resp. . och är i vid betydelse landets industriella centmm men efter varvsindustrins stmkturomvandling har den industriella sektom minskat kraftigt i borg som beroendet av bilindustrin och exportsektom ökat kraftigt varför man kan befara alt intemationella konjunkturvariationer får snabbare genomslag i , och . Privata tjänstesektom har ökat kraftigt i storstadsregionema , vilket motiverat kommittén att föreslå en stödform som skall stimulera tjänsteföretag lill etablering i stödområdena. Kommunen anser atl kommittén inte tillräck ligt belyst det ömsesidiga beroendet mellan industriföretag och tjänsteföre tag. En stor del av tjänsleföretagi;n i är beroende av tillverk ningsindustrin för sin överlevnad, menar kommunen. kommun anser alt Göteborgs- och kan komma att reduceras lill befolkningsstora regionala servicecentra. Industrin i domineras fortfarande av mogna branscher med begränsade tillväxtmöjligheter var för en expansion av Malmös näringsliv är beroende av en hög nationell tillväxt. Kommunen framhåller att fått en alltmer dominerade 374 rolli det nationella systemet och alt varken eller har den Prop.1989/90:76 näringsmässiga bredd som krävs för att konkurrera med . Storstadsutredningenifrågasätter om analysen är tillräcklig både vad gäller effektema påmellanstädema och , resultatet kan bli atl omvandlingen avnäringslivet i påskyndas. Några remissinstanser t.ex.Bergslagskommunema anser alt kommittén knappast tagit fram något sakunderlagsom visar behovet av stöd för mellanstädema och hur effektema blir för övrigakommuner. De remissinstanser som anser atl mellanstädema har godafömtsättningar atl utvecklas och att stöd ytterligare skulle utarma omlandetoch därmed avstyrker förslaget är bl. a. glesbygdsdelegationen, SIND,länsstyrelserna i och . ochFolkrörelserådet Hela ska leva. Andra remissinstanser t.ex. Sverigeslantbruksuniversitet, ERU, länsstyrelserna i och Västmanlandslän ställer sig tveksamma till förslaget av samma orsak. Några remissinstanseranser det felaktigt atl dela mellanstädema i prioriterade och oprioriterade, sågör t. ex. och kommuner. Remissinstansernalämnar ytterligare förslag på prioriterade mellanstäder såsom ,, , , , , och Kimna.Länsstyrelserna i och , m. fl. remissinstanser anser att även andra orter bör varaaltemativ lill storstäderna, t. ex. , och industricentraortema.Länsstyrelsen i ser del som en viktig uppgift atl arbeta för attverksamheter som inte nödvändigtvis behöver ligga i kommer andradelar av landet till godo. anser att krav bör ställas påmellanstädema att prioritera insatser som stärker omgivningen utanförmellanstädema. kommun m.fl. betonar nödvändigheten av att stödettill mellanstäder endast får omfatta altemativ till en storsladslokalisering.AMS pekar på att del inte finns någon konkret plan för hur arbetet gentemotmellanstädema skall bedrivas. Länsstyrelseni tillstyrker centmm för affarsförmedling i Stockholmmedan förslaget avstyrks av utvecklingsfonden i som anser attförslaget är vagt. 2.6 Samhällssektorer av särskild betydelse för denregionala utvecklingen Tillgänglighetenlill gymnasieskolan måste öka, främst genom en vidsynt tolkning av regler ochstörte tolerans för skilda lokala lösningar, som exempelvis samarbete mellangymnasieskola och vuxenutbildning. Olikautbildningsanordnare bör samverka för att tillgodose så många utbildningsbehovsom möjligt. Enmålmedveten utbyggnad av vuxenutbildning och högskoleutbildning 375 är viktig för att stödjautvecklingen av ett kunskapsintensivt och utveck- Prop. 1989/90:76 lingsinrikial näringsliv. Vuxenutbildningeni de prioriterade landsdelama som tillgodoser mer framåtsyflande behov, iförsta hand vuxenutbildning och statens skolor för vuxna, bör fåökade anslag med 50 milj. kr. Vuxenstudiestödeti de prioriteraide landsdelama höjs med ca 45 milj. kr. Samlademedel för anskaffning av utmstning bör anslås med 60 milj. kr. Anslagen skall avse olika utbildningsformer, inte enbartgymnasieskolan som för när\'arande. Utökadeanslag med 50 milj. kr. ges till breddad högskoleutbildning per prioriteradlandsdel. Anslagen skall innefatta distansutbildning och decentraliseradubildning. Samtligaremissinstanser som tagit upp utbildningsfrågoma delar kommitténs uppfattningatt utbildning är av stor betydelse för en regions utveckling. SÖdelar kommitténs gmndläggande bedömning, att utbildning och forskning är mycketverksamma drivkrafter för den regionala utvecklingen. SÖ framhåller allregioner med negativ befolkningsutveckling och industriella problem nästan alltidpräglas av en ogynnsam yrkesslmklur. Yrken för vilka högre utbildning erfordrasär underrepresenterade. 1 sådana regioner är genomgående andelenkorttidsutbildade i arbetskraften stor och andelen långlidsutbildade liten.Kommitténs prioritering av tre landsdelar har "SÖ inget atl erinra mot,men vill påpeka att ett genomförande av det får konsekvenser för statsbidragentill studiecirklar. Enligt nuvarande bestämmelser utgår tilläggsbidrag tillstudiecirklar som anordnas i någon av kommunema inom stödområdena. SÖ förordaratt det nuvarande automatiska sambandet mellan glesbygdsstödet tillstudiecirkelverksamhet och de regionalpoliliska områdesprioriteringama upphör.Om kommitténs förslag på denna punkt genomförs, avser SÖ att i särskild ordningåterkomma lill regeringen i frågan". SSVH,betonar att del är helt nödvändigt att nya utbildningsinsatser görs för attSverige skall klara 90-talels vuxenutbildningsbehov. AMU-styrelsen anser allkommittén när den diskuterar kompetensutveckling har en alltför institutionellsyn. Det vore enligt AMU önskvärt alt i ökad grad kanaliserasamhälleliga medel till behov och inte lill institutioner. Kommunikationer ochhögre utbildning utgör enligt i län strategiska områden,som är klart eftersatta i Sydöstra . anser att det kommeratl bli av avgörande betydelse för regionens utveckling att dessa insatsergörs. beklagar därför all utredningen inte sett det möjligt allge regionalpolitiken etl starkare inflytande över sektorsintressena. Det är enligt bl. a.Kramfors, och kommuner angelägel med en stark satsning på utbildning i alla former på samtliga nivåer. kommun anser vidare att "den kvantitativt viktigaste satsningen måste ske 376 inomramen för gymnasieskolan. Det är viktigt att tillgängligheten lill Prop.1989/90:76 gymnasieskolan ökas främst genom en vidsynt tolkning av regler ochstörre Bilaga 2 tolerans för skilda lokala lösningar som exempelvis samarbetetmellan gymnasieskolan och vuxenutbildning. Man måste pröva nya sättatt tillgodose behov av gymnasieutbildning på hemmaplan". Kommunen anseräven att riksdag och regering måste meddela direktiv för att säkrautbildningsmöjlighelema på mindre orter. i läninstämmer med kommittén alt det är viktigt alt gymnasieskolan görs såtillgänglig som möjligt. påpekar att utbildningen är likanödvändig för landsbygdsföretagens utveckling som för andra företag.Decentralisering av högskoleutbildningen och satsning på Komvux och statensskola för vuxna är därför enligt starkt motiverade åtgärder ocksåför landsbygdens utveckling och bör avspegla sig i kommande beslut.