prop · GD0337 · 1989-12-31 00:00:00 — a. på all den tekniskaproduktionen av planhandlingar som är lämpliga för arkivering kan ta -ibland fiera månader. Sammanfatmingsvis konstateras, alt den nu gällandeordningen inte fungerar tillfredsställande och atl det i allmänhet finns småmöjligheter för kommunema atl leva upp till PBL:s krav på aU expedierahandlingama inom en månad. fall där det inte är möjligt aU snabbi sända handlingar som är lämpliga förarkivering, föreslår jag att , FRM och FBM underrättas ominnehållet i planhandlingama, om det inte är uppenbart obehövligt. En lämpligordning för detta är enligt min mening, att kommunen genast efter det att enplan vunnit laga kraft sänder enklare kopior av planhandlingama. Jag anseremellertid au ett sådant förfarande inte behöver lagregleras i detalj, som föreslagitsi promemorian. Jagär medveten om atl det föreslagna förfarandet innebär vissa ökade kosmader förkommunema. Det ligger emellertid även för kommunema ett stort värde i au FRMoch FBM snabbt får tillgång till den aktuella informationen. 5.1.7 Förfarandereglerna för fastighetsplan 1989/90: 37 Mittförslag: Förfarandereglema för upprättande av fastighetsplan nyanseras ochhänvisningen ull detaljplaneförfarandel preciseras. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med milt förslag. Remissinstanserna: Detstora flertalet tillstyrker promemorieförslagei eller lämnar del utan erinran. Skälen för mitt förslag:En fastighetsplan upprättas i samma ordning som en detaljplan (6 kap. 12 §).Delta innebär bl. a. au bestämmelsema om kungörande i ortstidning skalltillämpas regelmässigt, trots au fastighetsplaner oftast är av ringa intresseför andra än de direkt inblandade fastighetsägarna. Enligt promemorian harsärskilt kravet på kungörande om alt en fastighetsplan har vunnit laga kraflupplevts som onödigt, eftersom huvudsyftet med det kravet angetts vara allmotverka all fastighetsägare m. fl. skall försitta den i 15 kap. 4 § angivnatvåårsfristen för atl väcka talan om ersättning och den fristen inte i någotfall gmndas på när en fastighetsplan vinner laga kraft. Eftersom del inte finnsnågot behov av undertättelse föreslår jag au förfarandereglema för upprättandeav fastighetsplan ändras så att bestämmelsen i 5 kap. 31 § inte omfattas avhänvisningen till de regler som gäller för detaljplan (6 kap. 12 §). På gmndav den nuvarande hänvisningen till reglema om detaljplan skall, ävenbeträffande fastighetsplaner, två omgångar planhandlingar som är lämpliga förarkivering sändas till . I en handbok med allmänna råd om länsstyrelsensarbetsuppgifter enligt PBL och NRL som givits ut av länsstyrelsemasorganisalionsnämnd anges att inte bör behålla någon sådan omgångutan bara sända handlingama vidare till fastighetsregislermyndigheien, FRM,och fastighelsbildningsmyndighelen, FBM. Eftersom länsstyrdsema uppenbarligen ide flesta fall saknar egel behov av dessa planhandlingar, är del enligt minmening lämpligare au kommunema sänder dessa handlingar direkt till de nämndamyndighetema, som - i enlighet med vad jag har sagt i fråga omdetaljplaner (avsnitt 5.1.6) - har behov av att få denna information så snabbtsom möjligt. behöver emellertid ha tillgång till sådanafastighetsplaner som innebär au en detaljplan skall anses ha den utformning somframgår av fastighetsplanen (6 kap. 5 § uedje meningen). Jag föreslår därförau reglema om expediering av fastighetsplaner ändras så au en omgångplanhandlingar skall sändas till vardera FRM och FBM samt att ytterligare enomgång skall sändas till i de fall där fastighetsplanen avvikerfrån detaljplanen. För de fall del inte ärmöjligt att snabbt sända handlingar som är lämpliga för arkivering, föreslårjag au samma ordning får gälla som jag föreslagit beträffande detaljplaner(avsnitt 5.1.6). 5.2Detaljplanens och fastighetsplanens olika delar på samma handling Prop.1989/90: 37 Mitt förslag:Detaljplaner och fastighetsplaner får bestå av en handling som innehåller bådeplankarta och bestämmelser. I en sådan handling får även planbeskrivningenredovisas. Genomförandebeskrivningen skall även i fortsätmingen redovisas i ensärskild handling. Promemorieförslaget:Överensstämmer i sak med milt förslag. Remissinstanserna:Tillstyrker promemorieförslaget eller lämnar det ulan erinran. Eu stort anuilremissinstanser har därtill föreslagit aU genomförandebeskrivningen inte skallbehöva upprättas som särskild handling. Skälenför mitt förslag: En detaljplan eller fastighetsplan skall beslå av plankartaoch en särskild handling med bestämmelser eller, om innehållet framgår tydligt,av endast endera av dessa handlingar (5 kap. 9 § första stycket och 6 kap. 8§). En planbeskrivning skall fogas till planen (5 kap. 10 § och 6 kap. 9 §).Vid upprättandel av ett förslag till detaljplan skall i en särskild handling(genomförandebeskrivning) redovisas de organisatoriska, tekniska, ekonomiskaoch fastighetsrättsliga åtgärder som behövs för eu .samordnat och även i övrigtändamålsenligt genomförande av planen (6 kap. 1 §). Genomförandebeskrivningenskall fogas till detaljplanen (5 kap. 10§). Enligtpromemorian las i allmänhet planbestämmelsema in på samma liandling somplankartan. Detta redovisningssätt har även rekommenderats av dåvarande statensplanverk. Det anses dock inte helt klart om ett sådant förfarande är förenligtmed bestämmelsen i 5 kap. 9 §. Enligtmin mening bör del inte finnas något hinder mot att ta in bestämmelsema på engemensam handling tillsammans med plankartan, om det kan ske utan au kravet påtydlighet eftersatts. Även planbeskrivningen kan, om så befiims lämpligt,redovisas på samma handling. Jag föreslår därför au bestämmelsema utformas såatt delta blir möjligt. Medanledning av kravet på au genomförandebeskrivningen skall utgöra en särskildhandling har man i promemorian diskuterat alt även genomförandebeskrivningenskall kunna redovisas på en gemensam handling. Många remissinstanser har ocksåföreslagit au delta borde vara möjligt. Syftet med kravet på augenomförandefrågoma skulle redovisas i en särskild handling är enligtPBL-propositionen au åstadkomma en belysning av genomförandefrågoma också isådana fall där dessa frågor tidigare inte hade bmkat beaktas i tillräckligutsuäckning. Det påpekades också au behovet av beskrivning avgenomförandeskedet generellt skulle bli störte än vad som diuills hade gällt.Kravet på en särskild genomförandebeskrivning ansågs därför fylla en viktigfunktion (s. 202 f.). Jagär medveten om atl genomförandebeskrivningen i vissa fall utan olägenhet skullekunna föras in på samma handling som kartan, planbestämmelsema ochplanbeskrivningen. Den tid PBL varit i krafl är emellertid enligt min mening för kortför all det skall vara möjligt att bedöma om genomförandefrågoma verkligen fåren så allsidig belysning som avsågs vid lagens tillkomst omgenomförandebeskrivningen tillåls bli redovisad på en gemensam handling. Jagföreslår därför ingen förändring i fråga om redovisningen avgenomförandebeskrivningen. 1989/90: 37 5.3 Genomförande och ersättningsreglerna Ettväsentiigt syfte med PBL-reformen var som jag nämnt aU ge ökaduppmärksamhet ål plangenomförandel. Rent allmänt visar erfarenhetema hittillsall genomförandefrågoma har lyfts fram i planeringsarbetet, vilket i sin turhar lett till en bättre koppling mellan planering och plangenomförande. Lagenhar varit i kraft för atl del skall vara möjligt all redan nuavgöra om syftet nåtts eller om ytterligare lagstifmingsåtgärder behövs. Jagvill emellertid i detta sammanhang ta upp en särskild fråga som gällerkommunens räu all lösa in fastigheter. Delär även för tidigt au göra någon samlad bedömning av hur ersättningsreglemasvarat mot förvänmingama. I ell avseende vill jag dock redan nu föreslåändring, nämligen beträffande en fastighetsägares rätt till kompensation vidvägrat bygglov för en byggnad avsedd att uppföras i stället för en byggnad somförstörts genom en olyckshändelse. 5.3.1 Genomförande av en fastighetsplan Mittförslag: Kommunens räU till inlösen inom fastighetsplan efter genomförandetidensslut förtydligas, så atl del av lagtexten framgår aU även en hel fastighet fårlösas in för atl ingå i en fastighet som skall bildas där marken tillhör olikaägare. Promemorieförslaget:Överensstämmer i sak med miu förslag. Remissinstanserna:Tillstyrker promemorieförslaget eller lämnar det utan erinran. Skälenför mitt förslag: Om genomförandetiden för en detaljplan löpt ut och en inomplanen gällande fastighetsplan inte har genomförts, har kommunen - om den ärhuvudman för alhnänna platser - räu au lösa delar av fastigheter som tillhörolika ägare och som enligt fastighetsplanen skall utgöra en fastighet (6 kap.24 § första stycket). Formuleringenhar skapat osäkerhet om humvida en hel fastighet - belägen som en del av en ien fastighetsplan föreslagen lott där övriga delar ägs av annan eller andra -kan lösas med stöd av bestämmelsen. 1ett rättsfall har bestämmelsen tolkats så atl del inte är möjligt au lösa in enhel fastighet (, avd. 14, dom , DT 60; prövningstillståndej meddelat av högsui domstolen). Bestämmelsen är avsedd somett påUyckningsmedel för alt få en plan genomförd när fastighetsägarna självainte vidtar åtgärder för aU bringa fastighetsindelningen i överensstämmelsemed fastighetsplanen. En fastighet, som utgör del av en enligt fastighetsplanentillämnad större fastighet, måste därför omfattas av lösenrätten för aUbestämmelsen skall vara meningsfull. Mot bakgrund av detanförda föreslår jag au bestämmelsen utformas så atl något hinder inte kan ansesföreligga mot au även en hel fastighet får lösas. Prop.1989/90: 37 5.3.2 Rätt till Inlösen när en byggnad förstörts genomolyckshändelse Mittförslag: Om synnerligt men uppkommer till följd av att bygglov vägras till atlersätta en genom olyckshändelse förstörd byggnad, skall kommunen på ägarensbegäran vara skyldig atl lösa fastigheten. Promemorieförslaget:Överensstämmer i sak med miU förslag. Remissinstanserna:Tillstyrker promemorieförslagei eller lämnar del utan erinran. Skälenför mitt förslag: Om en byggnad rivs eller förstörs genom olyckshändelse, skallfastighetsägaren normalt kunna påräkna att få åiempp-föra en i huvudsak likadanbyggnad. Ett återuppförande måste emellertid ske såväl planenligt som enligt dekrav som kan ställas med stöd av 3 kap. Dessa krav kan innebära attfastighetsägaren inte får uppföra ett precis likadant hus som del tidigare. Ivissa fall kanske han inte alls får åtemppföra det (PBL-propositionen s. 394). Uppstårekonomisk skada till följd av au åierappförande vägrats, har fastighetsägarenräu till ersätming av kommunen. Detta gäller alltid beträffande byggnad somförstörts genom olyckshändelse och i andra fall, om skadan är betydande (14kap. 7 § uedje stycket samt 8 § första stycket 1 och andra StyckeO. IPBL-propositionen gjordes ingen åtskillnad mellan dessa båda ersättningsfall(14 kap. 8 §). För att ersätming skulle utgå krävdes alltid aU skadan varbetydande. Uppkom synnerligt men skulle kommunen vara skyldig alt lösafastigheten, om ägaren begär det. ,vars förslag antogs av , ansåg all någon kvalifikationsgräns förersätmingen inte borde gälla för del fallet all en byggnad förstörts genomolyckshändelse (BoU 1986/87: 1 s. 141 f, rskr. Denna del av föreskriftenom ersäimingsskyldighet flyttades därför till 14 kap. 7 §. Någon motsvarighettill bestämmelsen i 14 kap. 8 § tredje stycket om skyldighet au lösafastigheten infördes dock inte. Syftetbakom beslut var att förbättra ersäimingsmöjligheten för den somdrabbats av en olyckshändelse. Atl en fastighetsägare inte skulle kuima krävainlösen vid synnerligt men var uppenbarligen inte avsikten. Mot bakgmnd av vad jag nusagt, föreslår jag alt kommunen skall vara skyldig alt lösa in fastigheten omägaren begär det i de fall där synnerligt men uppkommer som följd av ett beslutatl vägra bygglov till att ersätta en byggnad som förstörts genomolyckshändelse. Prop.1989/90: 37 5.4Bygglovsplikten och dess variationsmöjligheter PBLger kommunen möjlighet att anpassa bygglovskravel efter de erfaren-heismässigabehoven. Erfarenhetema av reglema om lovplikten och dess variationsmöjligheterger mig anledning att föreslå vissa ändringar. I några fall är del endast frågaom förtydliganden, t. ex. när del gäller bygglovsplikten för att inom en tomtinstallera eller väsentligt ändra anordningar för vattenförsörjning elleravlopp och bygglovsfriheten för cislemer, , tom m. m., avsedda för endasten viss fastighets behov. 1 fråga om en- ochtvåbostadshus innebär miu förslag all bygglovsfrihelen utanför samladbebyggelse utvidgas till att avse även komplementbyggnader, murar och plank. Jaganser vidare alt del bör finnas möjlighet atl införa bygglovsbefrielse förskyltar och ljusanordningar inom detaljplanelagl område. 5.4.1 Bygglov för va-ledningar inom tomt Mittförslag: Kravet på bygglov för installation och väsentiig ändring avanordningar för vattenförsörjning eller avlopp på tomten utanför en byggnadförtydligas. Promemorieförslaget:Överensstämmer med miu förslag. Remissinstanserna:Tillstyrker promemorieförslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för mitt förslag:Bygglov krävs för au i byggnader installera eller väsentligt ändra eldstäder,rökkanaler eller anordningar för ventilation, vattenförsörjning eller avlopp (8kap. 1 § första stycket 5). Enligt äldre bestämmelser krävdes byggnadslov försådan ändring som innebar au ledning för vattenförsörjning eller avlopp samtanordningar som är förbundna med sådana ledningar installerades ellerväsentligt ändrades [54 § 1 mom. första stycket 3 byggnadsstadgan (1959:612)].Det var således uppenbart au byggnadslovsplikien avsåg installationen i desshelhet. PBL:s formulering har skapat oklarhet om bygglovsplikten endast avseråtgärder i byggnaden eller även installationen på tomten. Fråganhar behandlats av i betänkandet BoU 1987/88: 14, i vilket uttalades(s. 12) att det inte fanns tillräcklig grund all hävda au tillfogandet av orden" i byggnader" i den nu gällande bestämmelsen ges den begränsadeinnebörden alt bygglov inte skulle kunna krävas för sådana delar av en va-anordning somligger utanför en byggnad. Enligt bostadsulskottet får bygglovsplikten förva-anordningar för byggnader tvärtom anses omfatta anordningarna i derashelhet. Ulskollel anförde vidare au om anordningen skulle vara ansluten tillallmän va-anläggning, bygglovsplikten kom atl omfatta den del av anordningensom i va-lagen (1970: 244) benämns va-installation och som alltså är den del avledningssystemet som dragils för en viss fastighet fram tillförbindelsepunkien. Slutligen anförde utskottet att lydelsen av den aktuellabestämmelsen kunde ge upphov till missförstånd och au formuleringsfrågan bordelösas vid kommande överväganden om PBL:s avfatming. Moi den bakgmnden föreslårjag nu ett förtydligande så au det av bestämmelsema klart framgår aubygglovsplikten omfattar va-installationer i deras helhet, dvs. inte bara ibyggnader ulan också inom tomter. Prop.1989/90: 37 5.4.2 Bygglov förcisterner m. m. Mittförslag: Endast mirulre anläggningar, avsedda för endast en viss fastighetsbehov, skall vara bygglovsfria. Promemorieförslaget:Överensstämmer i sak med miu förslag. Remissinstanserna:Tillstyrker i allmänhet förslaget eller lämnar del utan erinran. En delremissinstanser anser bestämmelsen otydlig och önskar mätbara begränsningar. Skälenför mitt förslag: Bygglov krävs för au inrätta fasla cislemer eller andra fastaanläggningar för kemiska produkter, som är hälso- och miljöfarliga, och förvaror som kan medföra brand eller andra olyckshändelser samt för aU uppföraradio- eller lelemaster eller tom (8 kap. 2 § första stycket 4 och 5). Bygglovkrävs också för au väsentligt ändra dessa anläggningar (punkt 10). Bygglovkrävs däremot inte för au inrälta eller uppföra en sådan anläggning eller förau ändra anläggningen, om den är avsedd för endast en viss fastighets behov(andra stycket). Enligtpromemorian har det uppkommit problem vid tillämpningen av dessa bestämmelsernär del gäller uttrycket "en viss fastighets behov", eftersom enfastighets behov kan avse en anläggning för att förvara stora mängder olja ochbensin. Vidare påpekas all lelemaster och tom kan vara av ansenlig storlek ochändå bedömas tillgodose bara en enda fastighets behov. Enligtden tidigare gällande byggnadsstadgan gällde byggnadslovsplikt för inrättandeav en fast cisiem eller annan fast anordning för hantering eller förvaring avbrännbara vätskor, om inte anordningen skulle tillgodose endast en vissfastighets husbehov (54 § 1 mom. första stycket 8). Någon lovplikt var inteföreskriven för vare sig eller antemier. I fråga om tom var rättslägetoklart. hänfördes de till byggnader, men lika ofta skedde ingenlovprövning alls. 1 PBL-propositionen (s.688 f) anges atl bygglovsplikten omfattar både störte oljelager och mindrebehållare för bensin, olja m. m. liksom bensinpumpar o. d., under förutsäimingatt de är fast anbringade i marken eller i en byggnad. Som undantagna frånbygglovspliki anges däremot t. ex. anordningar som behövs för oljeeldning ibostadshus eller andra byggnader samt bensin- och oljeförråd för jordbruk ellerliknande näringar liksom mindre antenner och på husuik. Även tom, som äravsedda för endast en viss faslighels behov, undantogs från bygglovsplikten. Från allmän synpunkt ochmed hänsyn till de närboende har cisternens storlek eller mastens eller tornetshöjd ofta en avgörande betydelse. Anläggningens storlek är också av väsentligbetydelse för konstmktionen och den arkitektoniska utformningen. Med hänsynhärtill och till all del knappast har varit avsikten aU bygglovsbefria storaanordningar föreslår jag all bestämmelsen preciseras så alt endast mindreanläggningar, avsedda för endast en viss fastighets behov, får uppföras utanbygglov. Det torde vara en omöjlighet au på det av vissa remissinstanserönskade sättet i mätbara enheter ange vilka anläggningar som inte kräver lov.Saken måste bedömas från fall till fall med hänsyn till anläggningens påverkanpå omgivningen m. m. Prop.1989/90: 37 5.4.3 Komplementbyggnader m.m. till en- och tvåbostadshus utanför samlad bebyggelse Mittförslag: Utanför detaljplan skall bygglov inte behövas för att uppförakomplementbyggnader, murar eller plank i omedelbar närhet av en- ochivåfamiljshus som ej ingår i samlad bebyggelse. Om byggnaden, muren ellerplanket uppförs närmare tomtgränsen än 4,5 m, krävs medgivande från berördgranne. Kommunen skall genom områdesbestämmelser kunna besluta all bygglovskall krävas. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran beträffande muraroch plank. Däremot uppvisar remissinstansema en splittrad bild såvitt avserkomplementbyggnader. Således har en del remissinstanser framfört farhågor föratl stora och olämpligt placerade komplementbyggnader kan störalandskapsbilden och kulturmiljön eller inverka menligt på t. ex.trafiksäkerheten samt atl komplementbyggnader kan användas för uthyrning tillsommargäster eller som skäl för atl begära avstyckning. Statens naturvårdsverkoch en del kommuner godtar i princip förslaget, men anser del vara en brist audet inte anges någon begränsning i anuil eller storlek. harockså framhållit au det är viktigt att en fastighetsägare inte kan utöka sinhemfridszon genom att bygga komplementbyggnader. Åter andra remissinstanser,däribland , tillstyrker uttryckligen förslaget. Skälenför mitt förslag: Utanför detaljplan är en- och ivåbostadshus Prop. 1989/90:37 och tillhörande komplementbyggnader som ej ingår i samlad bebyggelsebygglovsbefriade såvitt avser mindre tillbyggnader (8 kap. 4 § andra stycket1). Däremot krävs del bygglov för alt uppföra fristående byggnader, om det interör sig om s. k. friggebodar. Medkomplementbyggnader avses i PBL fristående uthus, garage och andra mindrebyggnader (8 kap. 4 § första stycket). Bestämmelsenom bygglovsbefrielse för mindre tillbyggnader tillkom underriksdagsbehandlingen av PBL-propositionen. Enligt propositionen (s. 261-263)skulle kommunerna genom områdesbestämmelser kunna medge befrielse frånskyldigheten au söka bygglov för mindre tillbyggnader och komplemenibyggnader.Riksdagen (BoU 1986/87: 1, s. 99 f.) ansåg det möjligt au medge ytterligareläimader när varken granneinuessen eller allmänna intressen påfordrar någonkontroll från samhällets sida. Utskottet ansåg mot bl. a. denna bakgnmd all detvar möjligt atl bygglovsbefria mindre om- och tillbyggnader utanför samladbebyggelse genom ett direkt stadgande i PBL, med en möjlighet för kommunen allinföra bygglovsplikt genom områdesbestämmelser. Dennaordning har enligt promemorian lett till aU tillbyggnader stimuleras på ellolyckligt sätt. 1 vissa fall kan uppförandet av en fristående komplemenlbyggnadstämma bättre överens med bl. a. det lokala byggnadsskicket än en tillbyggnad.Bestämmelsen kan också uppfällas så all samhället ser mera restriktivt på nyakomplementbyggnader än på tillbyggnader. Delta har naturligtvis inte varitavsikten. Nya komplemenibyggnader och mindre tillbyggnader bör enligt minmening bedömas utifrån samma fömtsätmingar när det gäller rätten tillbygglovsfrihel utanför detaljplan. Byggandei glesbygden saknar naturligtvis inte allmänintresse. Bebyggelsen pålandsbygden är ofta uppförd i enlighet med en lokal u-adition. Den består oftaav en gmpp hus av varierande storlek, som sammanhålls väl i en skala anpassadtill omgivningen. I många fall upplevs denna typ av bebyggelse mer positivt änenstaka störte hus avskilda från andra byggnader. Jag anser au det är viktigtau kompletteringar i sådan miljö sker på ett lämpligt sätt så au dessa värdeninte spolieras. Delta gäller naturligtvis även i sådana miljöer som inte direktär all anse som särskilt värdefulla från kulturhistorisk synpunkt och somdärför inte åtnjuter det skydd som tillkommer sådana miljöer. Ävenom grannarna inte är många så berör kompletteringar utanför samlad bebyggelseofta också granneinuessen. Ett enskilt granneintresse kan vara väl så starktäven om det bara finns två fastigheter på platsen. Jaghar viss förståelse för de kritiska synpunkter som vissa remissinstanserfrantfört. I begreppet komplemenlbyggnad ligger au byggnaden skall fylla ettbehov som komplement till huvudbyggnaden på fastigheten. Farhågorna för atl bygglovsbefrielsenskulle kunna innebära ett ohämmat byggande av diverse hus för olika ändamålfinner jag därför ogrundade. För au vara bygglovsbefriade skallkomplementbyggnadema enligt förslaget uppföras i omedelbar närhet avbostadshuset, vilket innebär att del inte är möjligt all i någon nämnvärdutsträckning utöka hemfridszonen genom au uppföra sådana. Bygglovsbefrielseninnebär inte aU tillståndspliki enligt annan lagstifming som tillvaratarallmänna inuessen upphör. Jag återkommer till denna fråga ispecialmotiveringen. Med beaktande av vad jagnu sagt, anser jag au komplementbyggnader bör bygglovsbefrias under sammafömtsätmingar som gäller för mindre tillbyggnader. Enligt min mening ärförhållandena alltför skiftande för all det skall vara lämpligt att införanågra kvantifierande regler för antal eller storlek. Jag föreslår således att 8kap. 4 § andra stycket kompletteras så att även komplementbyggnader under vissafömtsättningar får uppföras utan lov utanför samlad bebyggelse. Del förtjänar aUhär påpekas aU deua lägger ett något störte ansvar på kommunema att se till attlämpliga områdesbestämmelser utfärdas för känsliga områden. Staketoch grindar av sedvanlig beskaffenhet omfattas inte av lovplikt. För murar ochplank behövs däremot bygglov (8 kap. 2 § första stycket 7). Undantagna ärendast murar eller plank för anordnande av uteplaiser i anslutning till etten- eller ivåbostadshus, om muren eller planket inte är högre än m och intesträcker sig mer än 3, O m ut från huset och inte heller placeras närmaregränsen än 4, 5 m (8 kap. 4 § första stycket 4). Kommunen kan dock idetaljplan eller områdesbestämmelser besluta all bygglov inte krävs för sådanamurar och plank som annars är bygglovspliktiga (8 kap. 5 § första stycket 4).Murar och plank påverkar inte omgivningen i högre utsträckning än cisterner ochtom som ofta är undantagna från lovplikt.