prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Med tanke på ovanstående är dock risken för en sämre utvecklinguppenbar Erfarenheterna visar dock alt effekterna på investeringsaktivitetenkommer med en viss fördröjning. Tabell 8:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet kr, 1989, löpande priser 1988 1989 1990 1991 Ah,l Alt.2 - 4 -12 Industri 52,5 5,4 16,5 3,0 Basindustri 14,0 18 19 4 Verkstadsindustri 20,0 -6 19 O Övrig industri 18,6 10 12 4 Övrigtnäringsliv 112,9 4,0 10,6 4,6 Totalt 165,4 4,5 12,5 4,1 däravbyggnader 55,6 -1,5 5,8 0,8 maskiner 109,1 7,4 16,1 5,6 Källor: , ochfinansdepartementet. Skulletakten i löneökningarna fortsätta på nuvarande nivå även 1991 accentuerasproblemen ytterligare. Investeringarna i industrin väntas då sjunka med ca 8 %.Åven här finns en uppenbar risk att nedgången bhr ännu kraftigare. En8-procentig minskning 1991 innebär ändå en nivå som är högre än nivå. 1 alternativet med nedväxladlöneökningstakt väntas Prop. 1989/90:150 investeringarna i industrin öka något jämfört med . Invesieringsökningen i del övriga näringslivet var 1989exceptionellt hög. Variationerna här är normalt inle så stora som fallet är förindustriinvesteringarna. Ökningen på är därför anmärkningsvärd.Dessutom är del främst mot denna sektor som begränsningarna för s.k. övrigtbyggnade är riktade (se vidare kap. 8.3). De mest expansiva branscherna varrestaurang och hotell (), bank och försäkringsinstitulen () samlsamfärdsel (). Investeringarna i övrigt näringsliv väntas få en betydligtlångsammare tillväxl . Flera branscher väntas , efter enstark expansion under senare delen av 1980-lalel, alt komma in elt lungnareskede. Detta gäller t ex varuhandeln, restaurang- och hotellseklorn saml delarav finanssektorn. Till detla kommer en ytterligare skärpning avrestriktionerna mol byggandet (se vidare kap. 8.3). De statliga affärsverken ingår som en del av det övriga näringsliveti redovisningen. Dessa väntas öka sina investeringar kraftigt under såväl 1990som 1991, ' båda åren. Speciellt gäller delta SJ (inklusive )som 1991 väntas investera dubbelt så mycket som man gjorde 1989. Denna utveckling inom affärsverken bidrar till altinvesteringstillväxlen inom s.k. övrigt näringsliv ändå blir relativt hög 1990och 1991. Tabell 8:3 Offentliga investeringar Miljarder Årlig procentuell volymförändring knl989. löpande ''' 9 1990 1991 Statliga myndigheter 9,2 2,2 22,0 8,0 5,5 -1,6 -0,5 -5,8 -1,1 -3,0 -1,4 -5,3 -1,2 Anm: 1 tabellen redovisas alternativ 1 . Endastför de kommunala myndigheterna föreligger någon skillnad i bedömningen mellanalternativen. I alternativ 2 väntas dessa falla . Expansionen av bostadsbyggandet var under 1987 och 1988den starkast bidragande orsaken till ökningen av bruttoinvesteringarna. Åven1989 kännetecknades av elt stort och ökande bostadsbyggande även om tillväxtenvar något lägre än för näringslivets investeringan Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Diagram 8:3 Antal outhyrda lägenheter respektive antalpåbörjade lägenheter 60000 5000040000 30000 20000 10000 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 Anm:Antalet outhyrda lägenheter avser respektive ån Antalet påbörjadelägenheter omfattar både flerfamiljshus och småhus. Källor: Statistiskacentralbyrån och . Utvecklingenav nybyggandet har varit dramatisk . Antalet påbörjadelägenheter var 1986 ca 30 000 och 1989 ca 59 000 vilket innebär en fördubblingpå tre ån Investeringsvolymen var 1989 större än 1988. Ökningen mellan1987 och 1988 var än större, . Bakom detla ligger en kraftig uppgång iefterfrågan på bostäder som lett till bostadsbrist i stora delar av landet.Förändringar i befolkningssammansättningen, ökad regional rörlighet samt enhög nettoinvandring är några faktorer som förklarar utvecklingen. Den relativtgoda utvecklingen av hushållens reala inkomster har givetvis också haftbetydelse. Antalet outhyrda lägenheter var 1983 tio gånger fler än de var 1989.I mars 1989 fanns mindre än 4 000 lägenheter lediga till uthyrning. Undermitten av 1980-talel var bostadsbristen i första hand elt slorsladsproblem Desenaste åren har den dock blivit kännbar i de flesta län. I oktober1988 fördubblades den statligt garanterade räntan för ombyggnadslån. Samtidigtinfördes länsvisa ramar för omfattningen av den statligt stödda ombyggnadsverksamheteni hela landet. hade sådana funnits istorstadsområdena. Nedgången i ombyggnadsverk-samhelen begränsades under 1989av att övergångsregler mildrade effekterna av de nya reglerna. Deltaunderstryks också av att minskningen endast Miljarderkr.. 1985 ärs priser Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 -IIIIIIIfIIIIIII II 1I1I 1970 1972 1974 1976 1978 1980 19821984 1986 1988 1990 Källor:Statistiska centralbyrån och . var men underandra halvåret (jämfört med ). fattades beslut om att ombyggnadsramar skafinnas även 1990. Dessa ska också vara än snävare än 1989.Ombyggnadsverksamheten minskar därför kraftigare än den gjorde under 1989.Nedgången väntas bli . Nyproduktionen av bosläder väntas i volym öka även1990. Detta är till stor del en följd av det mycket kraftiga igångsättandetunder slutet av 1989. Antalet påbörjade lägenheter väntas bli ungefär likastort 1990 som 1989. Kommunernas planer är mycket omfattande. Emellertid finnssignaler som tyder på att bostadsbristen i vissa delar av landet avtar Behovetav nya bosläder i storstadsområdena och främst är dock fortsallstort. Totalt innebär prognosen att bostadsbyggandet i volymligger på samma nivå som 1989. Utvecklingen för bostadsbyggandet är myckelsvårbedömd. Skattereformen innebär en avsevärd relativprishöjning för bostäder,vilket drar ner efterfrågan och minskar trycket på bostadsmarknaden. Det köpkraftstillskotlsom hushållen får genom reformen kan dock till en del komma att rikta sig motbostäder. från ulbudssidan blir läget på byggmarknaden mindre stramt ochdärmed finns större utrymme för bostadsbyggandet. långsiktigabedömning är alt en nivå på ca 55 000 påbörjade lägenheter behövs föratt uppnå balans på bostadsmarknaden under 1990-ta- Miljarder kn 1989, löpande priser Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 -16,2 -17,9 - 5,8 - 9,5 -10,1 -14,0 -14,0 -14,0 -3,5 -7,0 -1,5 Källor: , ochfinansdepartementet. let.Denna bedömning har dock inle tagit hänsyn till relativprishöjningen som följerav skattereformen. En relativt liten förändring av efterfrågan på stocken avbostäder får stor betydelse för behovet av nyproduktion varför känslighetenhärvidlag är ston I bilaga 15 till LU90 görs en analys vars huvudalternativutmynnar i ett behov av ca 63 000 lägenheter . I vårprognos antas en viss försiktighet vid anpassningen till den nya situationeninnebära att antalet påbörjade nya lägenheter sjunker till ca 54 000 under1991. I volym innebär detla en nedgång på . Förutsatt allrestriktionerna mot ombyggnadssidan fortsätter väntas minskningen idenna sektor fortsätta om än i långsammare takt än . Totalt innebärdetta all bosladsinvesleringarna väntas falla med ca 4,. Byggmarknaden kännetecknades av etl myckel högtefterfråge-iryck och brist på produktionsresurser Byggkonjunkturen har varitstark och överhettad under en ovanligt . Kostnadsutvecklingen i byggsektornhar därmed blivit ett problem för hela samhällsekonomin. Vissa tecken tyder nupå att överhettningen har dämpats något. I byggbarometersjönk t.ex. brisllalen för byggnadsarbetare såväl som i marsmärkbart jämfört med septembermätningen. Uppgångeni byggefterfrågan började . Byggnadsinvesteringarna i näringslivet börjadedå stiga som behovet av etl kraftigt ökat nybyggande av bosläderaccentuerades. Ombyggnadsverksamheten nådde sin lopp . Subventionernai ROT-sektorn (reparation, om- och tillbyggnad) från 1980-lalets början gav ensnabbi ökande volym i ombyggnaderna . uppvisades en vissnedgång i näringslivets byggnadsinvesteringar som nybyggandel avbostäder visade rekordstora tillväxttal. ökade åter näringslivelsinvesteringar samlidigt som bosladsektorn genom restriktionema molombyggnadssektorn fick en betydligt lägre tillväxl än under 1987 och 1988.Sysselsättningen i byggsektorn ökade relativt snabbt 1987. 1988 skedde enuppbromsning av ökningstakten men denna tog ny fart igen 1989. Enligt harantalet sysselsatta i byggnadsverksamheten stigil med ,från 257 000 till 5 1989/90. 288 000 1989. visar enfortsatt mycket Prop. 1989/90:150 stark uppgång av sysselsättningen inombyggsektorn. Antalet medlemmar i 1.1 ökade1989 med närmare 4 000 personen under början avdetta år som registrerats i har dock ingen motsvarighet hän Överhettningenpå byggmarknaden har tvingat fram allt mer omfattanderegleringan Avsikten med dessa har dels varit att dämpa det allmännaefterfrågelrycket på byggmarknaden, dels att frigöra resurser tillnyproduktionen av bostaden begränsningarna av ombyggnadsverksamheienpå bostadssidan infördes också ramar för s.k. övrigt byggande i hela landet. IStockholms län och i Göteborg-och har byggnadstillståndsgivninganvänts i syfte att begränsa den totala byggvolymen lill nivå. Iövriga delar av landet fick i uppdrag alt med stöd avförordningen om byggnadstillstånd begränsa volymen av övrigtbyggande lill av nivå. Delta uppdrag förlängdes i december 1989lill att gälla även 1990. Volymen skall då begränsas till av 1988 årsvolym. Dessa ramar utvidgades sedan till att gälla även 1991 och då uppgå lill90% av nivå. Den investeringsskalt (tidigare avgift) som infördes pås.k. opriorileral byggande i föreslås nu allhöjas lill och utvidgas till att omfatta även . Åtgärderna mot ombyggnadsverksamheien har resulterat i ennedgång av investeringarna i denna sektor med . Förutsatt att denna politik fortsätter väntas en motsvarande nedgångäven . Effekterna av regleringen av övrigt byggande är meroklara. AMS bedömde all man 1989 skjutit byggande för ca 4 miljarder framåt itiden (exklusive Stockholms- och Göteborgsområdena). Åven ärbyggakliviten så stark alt summan av påbörjat och planerat byggande översteg ramama med . Således får AMS vidta åtgärder i syfte alluppskjuta den överstigande volymen. Investeringsavgiften pä som funnits iStockholmsområdet fick inte några märkbart dämpande effekterpå byggaktiviteten. Därtill var skattesatsen troligen för låg mot bakgrund avden snabba kostnadsutvecklingen. Den investering-skatt på som föreslåsbedöms få betydligt större effekten Speciellt gäller detta dären större andel av de skattepliktiga pro- Miljarder Årlig procentuell volymförändring kn 1989, löpande priser 138,1 55,6 20,5 62,0 -1,5 4,4 -5,8 -1,0 0,7 0,8 1,5 0,3 -0,8 2,0 2,2 -A,5 -2,1 -0,0 -1,1 -4,5 Reperation och underhåll 54,0 -1,3 -0,1 -1,1 Källor: , ochfinansdepartementet. Dessutom finns inte i Göteborgsamma buffert av er- Prop.1989/90:150 sätlningsprojekl som i . Totalt sett kommer byggnadsverksamheten att öka ibetydligt långsammare takt 1990 än . Byggnadsinvesteringarnastagnerar nästan helt medan reperation- och underhållssektorn växer med ca 3,. Den relativt starka uppgången i denna sektor beror dels nedgången iombyggnadsverksamheien men också på alt den höjda byggmomsen bidrar stark aktivitet . Möjligen kan dock de höga marknadsräntorna fåstarkare effekter på reperalionsverksamheten än vad som förutsatts i prognosen.I så fall skulle expansionen inom byggverksamheten bli svagare än de somförutses. ställs byggsektorn inför en rad nyaförutsättningar bl a höjd byggmoms, minskat värde av ränteavdrag och nya reglerför traktamenten. Mot bakgrund av att detla kommer sombyggkonjunkturen i näringslivet viker kan 1991 bli etl år av tillbakagång förbyggnadsverksamheten. Byggnadsinvesteringarna väntas falla med ihöglönealternativel och i låglönealternalivet. En fortsatt ökning avreperationssektorn gör att den toiala byggverksamheten minskar ihöglönescenariet medan den i stort sett blir oförändrat i låglönealternalivet.Delta innebär också en viss nedgång i sysselsättningen (se kap.5.1). Efter en stark och ihållande avveckling vände lagercykelnunder 1989 om till en uppbyggnad. Totalt sett kom lagren 1981-1988 att dras nedmed (priser). Tyngdpunkten var förlagd lill industrin,men också inom partihandeln var nedragningarna betydande, inte minst vad gällerspannmål saml oljor och bränslen. Omslaget till lageruppbyggnad kom i storutsträckning att ske inom industrin, där färdigvarulagren steg hastigt redanunder . När industriproduktionen, främst till följd av svagexportutveckling, hölls tillbaka steg också lagren avinsalsvaror och varor i arbete i betydande grad. Inom handeln steg billagrenmarkant när bilförsäljningen föll tillbaka. Den goda skörden resulterade ihöjda spannmålslagen Lagren av andra varor i handeln minskade. Särskilt starkvar neddragningen av råolje- och bränslelagren inte bara i handeln ulan ocksåinom industrin saml el- och värmeverken. Den i huvudsak ofrivilliga lageruppbyggnaden inomindustrin har av kon-junkturbaromelern att döma fortsatt och snarastintensifierats . med för stora lagerav i första hand färdigvaror steg nämligen kraftigt. Detta var tydligast inomverkstadsindustrin, men samma mönster återfinns t.ex. också inom jord- ochstenindustrin där de tidigare för små lagren nu anses som för av stora delarav branschen. Prognosen över industrilagren infattar etl antagande omfortsatt ofrivillig lageruppbyggnad i successivt avtagande takt bl.a. förverkstadsindustrin, medan basindustrierna beräknas börja dra nedsina lagen Också handeln förutses dra ned sina lager, även om en svagutveckling av privat konsumtion inledningsvis kan fördröja anpassningsprocessenför detaljhan- Prop. 1989/90:150 deln. Lagren av råolja och bränslen, som minskar kraftigt under1989, förutses öka långsamt bl.a. som en följd av ökadestatliga inköp. Miljarder kn, priser -0,2 -0,4 -0,7 -1,2 -1,7 -0,2 -0,3 -0,7 -0,6 -50,6 -3,7 -1,8 Anm: Vid avstämning av nationalräkenskaperna för 1989uppstod en restpost på 1.4 miljarder kn som av t.v.redovisas som lagerinvestering. Den är inte medtagen i tabellen ovan. Källor: , ochfinansdepartementet. 9 Den offentliga verksamheten 9.1 Den offentliga sektorn och samhällsekonomin Den offentliga sektorns finanser har förbättrats markantsedan 1982 då det finansiella sparandel visade ett underskott motsvarande 7 %av BNP. fick den offentliga sektorn ett överskott i följdav underskott. uppgick del finanisella sparandel i den offentligasektorn lill drygt 60 miljarder kn motsvarande av BNP. Därigenom har den offentligasektorn haft en åtstramande inverkan på samhällsekonomin . Förbättringenav den offentliga sektorns finansiella sparande beror på en kraftig ökning avinkomsterna samlidigt som utgiftsutvecklingen har varit relativt dämpad. Deoffentliga inkomsternas andel av BNP steg från 1982 till 1989samtidigt som utgifternas andel av BNP minskade från 1982 till ca 61 %1989. Den reala resursförbrukningen inom den offentliga sektorn i form avinvesteringar och konsumtion sjönk från 1982 till 1989 som andel avBNP. Tranfereringarna lill hushåll steg som andel av BNP medknappt till 1989, se diagram 9:1. Den offentligasektorns övriga utgifter beslår av transfereringar lill företag ochu-landsbislånd saml ränteutgiften Dessa utgifters andel av BNP har minskatsedan 1985 främst beroende på lägre ränteutgifter på statsskulden och minskalstöd lill förelag. väntas en ökning av utgifternas andel av BNP medaninkomslandelen beräknas vara i stort sett oförändrad. Den ökade utgiflsandelenberor huvudsakligen på att kostnaderna för den offentliga konsumtionen ökarkraftigt till följd av löneavtalen inom del offentliga området. 1 volymberäknas den offentliga konsumtionen stiga . Den offentliga sektorns inkomster beslår till avskatter och avgiften Inkomstökningen har inneburit att skatternas andel av BNP(skattekvoten) Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Diagram9:1 De offentliga utgifterna Tabell 9:1 Skattekvoten Prop. Procentandel av BNP ., , . Indirekta skatter exkl. arbetsgivaravgifter Anm.: Engångsskatten 1987 på livförsäkringsbolagensförmögenheter ingår inte i skattekvoten. Källor: , ,och . steg med ochmed , se tabell 9:1.1 årberäknas skaltekvoten uppgå till ca 56,. Förändringen av skaltekvoten berordels på hur skatteunderlagen utvecklas i förhållande lill BNP, dels påförändringen i skatteuttagen. Åven förändringar av betalningsrutiner ochredovisningsprinciper kan påverka skattekvoten. Hushållens direkta skatter svarade för avskattekvotens ökning . Inkomstgränserna i den statligaskatteskalan justerades 1987 och 1988. Förra årel sänktes marginalskatten med 3procentenheten Den kraftiga ökningen av skatleunderiaget och höjd kommunalskatthar ändå medfört all skalleuttaget ökat. beräknas hushållens direktaskatter minska med som andel av BNP. Den statliga inkomstskallen harsänkts och den kommunala utdebiteringen har höjts med 36öre. Den starka uppgången i förelagens vinster under 1980-lalelhar efterhand medfört att företagens skatteinbetalningar ökat. Den särskildaskatten vinster inbetalas till största delen i ån Inkomsterna av mervärdeskatten uppgick till drygt 7,5 %som andel av BNP 1989. Det är en ökning trots att den privalakonsumtionen (del huvudsakliga skatleunderiaget för mervärdeskatten) minskade någotsom andel av BNP. Uppgången beror sannolikt på förskjutningar av inbetalningaroch/eller redovisningen av mervärdeskatten. beräknas mervärdeskattensandel av BNP stiga lill . Mervärdeskatten höjs tillfälligt med 1procentenhet ( från ) från t.o.m. utgången av 1991.Sänkningen av inkomstskatten finansieras huvudsakligen genom att underlaget förmervärdeskatten breddas. Övriga indirekta skatter har som andel av BNP varit ca 7 %sedan 1985. Återkommande höjningar av skattesatserna på t.ex. tobak, vin och sprit, bensin och olja har hållt denna andel relativt stabil. Den väntas också vara i stort sett oförändrad. Faslighetsskatten stiger till följd av nya taxe ringsvärden. Höjd skatl på bensin, tobak och alkohol motverkas delvis av 70 Tabell 9:2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 -1,4 Anm:1 investeringar ingår investeringar i personalbostäden lagerinvesteringar samtnettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. , , ochfinansdepartementet. sänkta punktskatter på el. Omsättningsskatten päpenningmarknaden togs bort i ån Arbetsgivaravgifternas andel av BNP ökade med knappt 1procentenhet . Avgiftsuttaget steg mednästan 2 procentenheten beräknas arbetsgivaravgifternas andel av BNPöka lill . En temporär arbetsmiljöavgift infördes i fjoloch underlaget för arbetsgivaravgifterna breddas i ån beräknas den offentliga sektorns finansiellasparande till drygt 50 miljarder kn, motsvarande av BNP, se tabell 9:2. Det stabiliseringspolitiska åtgärdspaket som beslutades avriksdagen 1989 bidrar lill den offentliga sektornssparande med drygt 10 miljarder kn för . 1 åtstramningspaketetingick även ett tillfälligt sparande 1 september 1989-31december 1990. Detta sparande, som beräknas uppgå till ca 10 miljarder kninräknas emellertid inte i den offentliga sektorns inkomsten Sänkningen av denstatliga inkomstskatten 1990 finansieras fullt ut. Deytterligare åtgärder för att stabilisera ekonomin, vilka presenterades i böljanav april , får sin största effekt på den offentliga sektorns sparandenästa ån Höjningen av mervärdeskallen och den uteblivna förlängningen avföräldraförsäkringen beräknas bidra till att den offentliga sektorns sparandeförbättras med ca 3 miljarder kn , jämfört med en situation utan dessaåtgärden Trots dessa finanspolitiska åtstramningar bedöms den offentligasektorn ha en något expansiv effekt på samhällsekonomin i ån Om timlönernastiger mer än förutsatt så stärks de offentliga inkomsterna ochfinanspolitiken blir automatiskt stramare. beräknas den offentliga sektorns finansiellasparande gå ned till av BNP i det första alternativet, vilket indikeraratt finanspolitiken med de förutsättningar som gäller skulle vara expansiv.1 det andra alter- Prop. 1989/90:150 nativet blir det finansiella överskottetstörre än i alternativ 1 till följd av alt Bilaga 1.1 de högre löne- ochprisökningarna drar upp skatteunderlagen. Den föreslagna arbetsgivarperiodeninom sjukförsäkringen minskar utgifterna inom den offentliga sektorn med 15-16miljarder kn nästa ån sänks arbetsgivaravgifterna med 2,5procentenheter, vilket i stort sett motsvarar de minskade utgifterna inomsjukförsäkringen. Den tillfälligt höjda mervärdeskatten, utebliven reformeringav föräldraförsäkringen och ökade egenavgifter i arbetslöshetsförsäkringenbidrar till den offentliga sektorns sparande med ca 10 miljarder kr.Inkomsterna av arbelsmiljöavgiften och den tillfälliga vinslskatten bortfallenSkaltereformen beräknas vara neutral vad gäller den offentliga sektornssparande 1991. Skattereformen medför att både skatte- och utgiftskvotengår ned . En del av denna nedgång är en följd av att mervärdeskallen påde kommunala myndigheternas inköp av varor och tjänster får lyftas av fno.m.1991. Detta bidrar till att minska både inkomster och utgifter för denoffentliga sektorn. Hushållens direkta skatter sänks med 33 miljarder kn jämförtmed en indexering av skattesystem. Skattebortfallet finansieras huvudsakligengenom att skatteunderlagen breddas för mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter.Åven den offentliga sektorns utgiftssida innefattas i skallereformen.Utgiftsnedskärningar sker genom alt räntebidragen lill bosläder reduceras ochmjölksubventionerna las bort. Utgifterna ökar genom att fördyringen avbostadsbyggandet lill följd av ökad mervärdeskatt kompenseras avinvesteringsbidrag. Dessutom ligger i skattereformen en ökning av barnbidragenoch vissa andra transfereringar till hushåll. Bakom uppgången av den offentliga sektorns finansiellasparande ligger huvudsakligen en kraftig förbättring av den statligasektorns finanser. Budgetsaidol har vänts från etl underskott 1982 på 83miljarder kn till ett överskott 1989 på drygt 25 miljarder kn De allt starkarestatsfinanserna visar sig också i att statens finansiella sparandeförbättrades med drygt 100 miljarder kn . Det relativt högaekonomiska aktiviteten har bidragit till en snabb inkomstökningoch lill att insatserna inom arbetsmarknads- och industripolitiken har kunnatminskas. De accelererande löne- och prisökningarna har dragitupp skatteunderlagen. Skattereformens båda steg påverkar till väsentlig delstatens inkomster och utgifter och 1991. Sänkningen av den statliga inkomstskatten be räknas medföra etl skaltebortfall på ca . och ca 33 miljar der kn jämfört med en indexering av föregående års skatteskalor och efter hänsyn lill finansiering genom basbreddningar i inkomst av ijänsl och skärpt kapitalbeskattning. Skattesänkningarna finansieras huvudsakli gen genom höjt uttag av indirekta skaller och breddat underlag för arbetsgi varavgifter. Räntebidragen lill bosläder reduceras och tas mjölksub ventionerna bort. Särskilda fördelningspolitiska åtgärder ingår i skallerefor mens båda steg. Som kompensation för höjda indireka skatter m.m. uppjus- 72 Tabell 9:3 Statens inkomster och utgifter Löpandeprisen Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Miljarder kn 1989. 9,3 -6,7 -1,4 -2,5 -9,4 -5,6 105,9 .59,5 8,4 6,3 9,5 9.7 62,5 -7,8 3,9 -5,9 7,7 -1,9 -3,6 16,4 -0,8 Budgetsaldo i % av BNP Anm:I investeringar ingår även lagerinvesteringar samt nettot av köp ochförsäljning av fastigheter och mark. Källor: ,, och . leras pensionstillskotten, de kommunala bostadstilläggenoch studiemedlen. Barnbidragen och bostadsbidragen höjs till ensammanlagd kostnad av ca 6 miljarder kn Etl investeringsbidrag lillbostadsbyggande införs då de särskilda reduceringsreglerna förmervärdeskatten på byggnadsentreprenader slopas. väntas statens finansiella sparande uppgå till 24miljarder kn beräknas sparandet visa ett underskott på 2 miljarderkn i alternativ 1 och etl överskott på ca 7 miljarder kn i alternativ 2, setabell 9:3. Statens inkomster av skatter beräknas öka med drygt 9 %1990 och minska med i alternativ 1 1991. 1 det andra alternativet ökarskatteinkomsterna med . De stabiliseringspolitiska åtgärder sombeslutades av innefattade en temporärarbelsmiljöavgifl på av lönesumman för perioden -30december 1990. Dessutom höjdes skatterna på tobak och alkohol ochenergiskatterna .