prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — En sådan ordninghar dock inte förordats, eftersom den ansetts kunna få negativa effekter bl.a. från kontrollsynpunkt. föreslår i stället att ett samordnatstöd utgår med en del till producenter och med en del tillförädlingsindustrin. Jordbmksnämndenhar från principiell utgångspunkt granskat de olika former av regionala stödsom utgår inom prisregleringens ram på kött-, mjölk- och äggområdet. Påköttområdet föreslås att det s. k. kostnadstillägget samt den regionalt betingade delen av det s. k. sanitetstillägget, vilka utgör en kompensation för merkostnader inom slakten, samordnas med det statliga prisstödet. Kostnads- och sanitetstilläggen till förädlingsledet har en särskild områ desindelning i områdena a, b, c, d och e, vilken avviker från den indelning som gäller för prisstödet till jordbmket. Skillnadema mellan områdesav- gränsningarna innebär i huvudsak att områdena a, b och c ryms inom nuvarande prisstödsområden 1 - 4, medan områdena d och e faller utan för. I område d, som omfattar fömtom , Värm lands län och samt dämtöver , och land, utgår kostnadstillägg till slakterier med /kg slakt 96 för nötkött samt kött avfår och lamm. För kött av gris utgår kostnadstill- Prop. 1989/90:146 lägg med 6öre/kg. Sanitetstillägg utgår i samma område med . I område e,som omfattar , , , , , ochVästergötland, utgår inget kostnadstillägg, däremot utgår sanitetstillägg med475 kr. Kostnadstillägget omfattar i område d ca 3,9 milj. kr. av etttotaU belopp, för hela landet, av 24,5 milj. kr. Sanitetstillägget utgår med ca6 milj. kr. i område d och 18,6 milj. kr. i område e, av en total summa förlandet omkring 30milj. föreslår att den områdesindelningsom nu gäller för prisstödet till jordbmket fortsättningsvis även skaU gällaför det stöd som utgår till förädlingsindustrin vilket innebär att de nuvarandeområdena d och e inte kommer att omfattas av nuvarande stöd tillförädlingsindustrin. Påmjölkområdet utgår tre former av regionalt stöd: kompensation till mejerier förhögre in- och uttransporter, särskild kompensation till mejerier för transportav mejeriprodukter till butiker samt en extra förstärkning av prisstödet tiUjordbmkare. Inom mejeriområdet finns inte samma områdesindelning som inomslaktområdet, utan här har de olika mejeriföre-ningama åsatts ett stödbelopp.Jordbmksnämnden föreslår att stödet för in- och uttransport på mejerisidansamordnas med prisstödet på samma sätt som kostnadstilläggen till slakteriema,samt att samma områdesindelning bör gälla även på mjölkområdet. Den extraförstärkningen av prisstödet till jordbmkama kan inarbetas i det ordinariepristödet. Det stöd som lämnas till mejeriemas uttransporter tiU butikerna harbegränsad omfattning, ca . föreslår att dennastödform avvecklas. Påäggområdet utgår ett packeribidrag som bl. innehåller en regionalt betingaddel. Stödet har samma karaktär som kostnadstiUägget på kött. Vidare utgår ävenstöd vid slakt av utslagshöns i norta . har i flerautredningar behandlat frågan om ett stöd till den norrländska äggproduktionen.Nämnden har bl.a. gjort bedömningen att det är nödvändigt med någon form avstöd till denna produktion i norta om produktionen skall kunna bibehållasi nämnvärd omfattning. Föregen del vill jag anföra följande. Fömtsättningama för äggproduktionen i norraSverige måste bevaras. bör ges i uppdrag att redovisa förslagtill hur stödet till äggproduktion skall utformas. Jagdelar jordbmksnämndens bedömning i den del förslaget avser samordningen av deolika stödformema för kött och mjölk med det statliga prisstödet. De föreslagnaförändringaraa i områdesindelningen innebär att och delar av Svealandinte längre kommer att omfattas av nuvarande stöd. Enligt min bedömning bördetta emdlertid inte komma att medföra några betydande negativa regionalaeffekter. Jag anser dock att utvecklingen i detta avseende iförädlingsindustrin bör följas noga. Jaganser det vidare angeläget att, som ett underlag för en fortsatt ersättning för merkostnader till förädlingsindustrin i norra , när mare analysera storleken av dessa merkostnader, främst vad avser trans portkostnader för mjölk och kött. bör ges i upp drag att göra en sådan analys samt att därvid även beakta effekten på 97 7 1989/90. 1 saml Nr 146 förädlingsindustrin av denförändrade områdesindelningen enligt det nyssnämnda förslaget. Jag har föravsikt att återkomma till regeringen i dessa frågor. Förnärvarande lämnas statligt rationaliseringsstöd tiU jordbmket inom en årligbidragsram av 30milj. Bidrag lämnas enligt förordningen (1978:250) omstatligt stöd till jordbmkets rationalisering och förordningen (1987:606) omstatligt regionaU stöd till jordbmkets rationalisering. Av denna bidragsram är12 milj. kr. avsedda för s. k. yttre rationalisering, dvs. i huvudsaklantmäteriföretag som syftar till bättre stmktur och arronde-ring av jordbmksfastigheterna.Resterande del av bidragsramen, 18 milj. kr., är avsedd för inrerationalisering, dvs. bidrag för investeringar av olika slag. Under en långföljd av år har den största delen av denna bidragsram utnyttjats förstatsbidrag till jordbmk i norra . Bidragen används här bl. a. förstörre markavvattningsprojekt som är betydelsefulla för att förbättrajordbmksmarken och dess avkastningsförmåga. Rationaliseringsstödet har haftstor betydelse, i synnerhet för jordbmket i norra , för att främjainvesteringama och bidra till en effektivare jordbmksproduktion. Enligt minuppfattning är det angeläget att nu utvärdera rationaliseringsstödet iperspektiv av de förändrade fömtsättningama för jordbmket. Jag återkommer tillregeringen i denna fråga. 3.4.4Glesbygdsstöd och regional projektverksamhet Mitt förslagr Enutökning skall ske med lOOmilj. av de regionalpolitiska medel som äravsedda för glesbygdsstöd och regional projektverksamhet. Det är naturligt attdenna utökning av medlen går tiU s. k. kombinationsföretag där jordbmket ingårsom en del. På detta sätt kan intentionen med det tidigare s.k.åtgärdsprogrammet för jordbmket i norra fuUfijljas och vidareutvecklas. LAGrsförslagr En utökning av det generella glesbygdsstödet föreslås. RemissinstansernarEn majoritet av remissinstansema tillstyrker en höjning av glesbygdsstödet menmånga instanser anser att det föreslagna beloppet är otillräckligt. Mångainstanser framför även att de sysselsättningseffekter som beräknats som enföljd av glesbygdsstödets höjning sannolikt är överskattade. Skälen lör mitt förslagrEn intem avreglering kan, trots de regionala förstärkningar jag nyssföreslagit, innebära försämrade fömtsättningar för jordbmket i glesbygden och ide sämre jordbmksbygdema i norra . k. åtgärdsprogrammet för jordbmket i norra inleddes den Ijuli 1987och har pågått under en planerad treårig programperiod 1987/88 -1989/90.Lantbmksstyrelsen har disponerat 245 milj. kr. förgenomförandet av programmet, vilket i huvudsak skett Prop. 1989/90:146 vidlantbmksnämndema i de sju nordligaste länen. Medlenhar använts för investeringsstöd till jordbmk och kombinationsverksamheter,utvecklingsprojekt, forskning och utveckling samt utbildning och rådgivning.Erfarenhetema av programmet är goda och har inneburit en värdefull stimulansför fortsatt verksamhet och sysselsättning i jord- och skogsbmk samt i s. k.kombinationsföretag. Ett av syftena med åtgärdsprogrammet har varit attupprätthålla produktionsnivån i jordbmket i norra . Investeringsbidraghar lämnats med ca 145 milj. kr. och har gått såväl till jordbmks- ochträdgårdsinvesteringar som tiU investeringar i kompletterande verksamheter.Bidrag till investeringama i jordbmket har omfattat av det totalabidragsbeloppet och har resulterat i en viss utökning avproduktionskapaciteten, bl.a. i form av nya djurplatser. Flertaletinvesteringar har emellertid syftat till modemisering av befintligaanläggningar samt till miljöförbättringar av olika slag. Investeringama ikompletterande verksamheter är av vitt skilda slag, t.ex. gårdssågar, turismoch hantverk samt industri- och legotillverkning. Ett stort antalutvecklingsprojekt har startats med anknytning till bl.a. skogsbmk,trädgårdsodling, altemativodling, ny åkeranvändning samt särskilda projekt förlandsbygdens kvinnor. Här har ett nära samarbete skett med andra myndigheteroch organisationer. av åtgärdsprogrammet har inriktats på forskning och utveckling med särskildinriktning på områden av intresse för norrlandsjordbmket. pågårett tjugotal forsknings- och försöksprojekt i samarbete mellan lantbmksverket,och jordbmksnäringen i norra . Dendel av åtgärdsprogrammet som inriktats på utbildning och rådgivning har lagtsärskild vikt vid marknadsfrågor och ekonomi, företagsutveckling och nyaproduktionsaltemativ i kombination med jordbmket. Åtgärdsprogrammetomfattar de sju nordligaste länen och åtgärdema har riktats generellt tilljordbmksföretag. Stödet har tillfallit företag såväl inom det av länsstyrelsenavgränsade glesbygdsområdet som utanför detta. Det är emellertid endast enmindre dd av de större och de mer specialiserade jordbmksföretagen som liggerinom glesbygdsområdet. Detta har även avspeglat sig i utfallet av medlensanvändning genom att en mindre andel av bidragen till jordbmksinvesteringargått till företag inom glesbygdsområdet. Till detta kan också ha bidragit attjordbmksföretag i dessa områden kunnat få glesbygdsstöd till sinainvesteringar. Däremot är andelen bidrag högre till glesbygdsområdet i frågaom investeringar i trädgård och kompletterande verksamheter. I dessa frågor haren samordning skett mellan lantbmksnämndema och länsstyrelsema som har ansvarför glesbygdsstödet. Dessutom har i flertalet län lämnat överbeslutanderätten för glesbygdsstödet till lantbmksnämndema i fråga om enskildaärenden som rör de areella näringama. Eftersomjord- och skogsbmket är mycket viktiga näringar för glesbyg den och dess utveckling är det väsentligt att finna former för hur jord- och skogsbmksföretagen i dessa områden skall kunna drivas vidare. Detta kan eventueUt ske genom kombinationer med annan verksamhet. stödetkan här vara en möjlighet till finansiering av nya ideér och verksam- Prop.1989/90:146 heter. i glesbygd lämnades under föregående budgetår med totalt 153milj.kr. varav 115 milj. kr. gick till de sju nordligaste länen. I regeringensproposition (prop. 1989/90:76) om regionalpolitik för 90-talet föreslås vissaförbättringar av glesbygdsstödet. Höjda maximala stödbelopp föreslås förstödet till företag och möjlighet ges att stödja s. k. mjuka investeringar, t.ex. produktutveckling och marknadsföring. föreslås att stöden tillsamhällelig service och till intensifierade kommunala sysselsättningsinsatserskall upphöra som stödformer. Detta innebär att medel frigörs, vilka kananvändas t. ex. för stöd till företag eller projektverksamhet. Vidareframhålls i samma proposition att de medel som finns tillgängliga för regionalprojektverksamhet bör vara ett av de viktigaste instmmenten för att genomföramånga av de insatser som behövs för utveckling av glesbygden och landsbygden.Mot denna bakgrund föreslås att den hittillsvarande begränsningen av hur stordel av anslaget som får användas för regional projektverksamhet tas bort. Genomsamtliga förslag om regel- och anslagsförändringar bedömer föredragandestatsråd att utrymme för insatser som bör beslutas av länsstyrelserna lokaliserings-och utvecklingsbidrag, glesbygdsstöd och regionalprojektverksamhet kommer att öka med i storleksordningen lOOmilj. kr.Därutöver föreslås anslaget räknas upp från 800 till 900milj. Dessutomföreslås att 80 milj. kr. tillförs anslaget Regionala utvecklingsinsatser m. m.för att disponeras redan under innevarande budgetår. Föregen del anserjag att det är mycket viktigt att dels göra en utvärdering avåtgärdsprogrammet för jordbmket i norra , dels ta till vara deerfarenheter som har gjorts vid myndigheter, organisationer och hos företagarei samband med programmets genomförande. Det utvecklingsarbete som även ifortsättningen måste bedrivas för att bevara jordbmkets livskraft i norraSverige bör gå vidare med väsentliga delar av åtgärdsprogrammet för jordbmketi norra . Jaganser att jordbmket i glesbygden bör kunna få stöd till såväl investeringar ijordbmket som s.k. kombinationsverksamheter, t.ex. småskalig förädling. Genomden föreslagna höjningen av medlen som är avsedda för bl. a. glesbygdsstödskapas möjligheter för detta. De utvidgade möjligheter till användning avglesbygdsstödet för s.k. "mjuka investeringar" som föreslagits iregeringens proposition om regionalpolitiken bör innebära förbättringar ävenför jordbmksföretagen i glesbygden. Även jordbmk utanför glesbygdsområdet kan iframtiden ha behov av utvecklingsinsatser. De utökade möjligheterna attanvända tillgängliga medel i länen för regional projektverksamhet bör medföraförbättrade möjligheter att stödja utvecklingen även i detta avseende. Genomden föreslagna höjningen av medlen för regionala utvecklingsinsatser skapasförutsättningar för utökad projektverksamhet med inriktning på jordbmks- ochkombinationsföretag. Samtidigtsom det treåriga programmet för särskilt stöd till jordbruket i norra upphör bör en ytterligare förstärkning av tionde huvudti telns anslag D2. Regionala utvecklingsinsatser göras. Eftersom detta an- 100 slag inte är tidsbegränsatförstärks härigenom möjligheterna att stödja jordbruksföretag medkombinationsverksamheter. I samråd med statsrådet föreslår jag enutökning med lOOmilj. För / 91 bör emellertid av dettabelopp 28 milj. kr. anvisas som stöd till sockerbruken på och Gotlandunder ett särskilt anslag. Jag återkommer i det följande till anslagsfrågorna. 3.5 Startstöd till jordbrukare Mittförslagr Ett startstöd för jordbmkare införs . Stödet skall gestill nyetablerade brukare i form av ett räntebidrag under högst . Skälenför mitt förslagr Jag har tidigare konstaterat att särskilda problem kan uppståunder nyetableringsfasen för ett jordbmksföretag. Detta gäller särskilt iglesbygden där möjligheterna till kompletterande sysselsättning är små ellersaknas. Ett behov av nyetableringar inom jordbruket kommer alltid att finnas ialla delar av landet. Ett särskiltetableringsstöd infördes den Ijuli 1982. Efter den Ijuli 1985 har inga nya stödbeviljats. Stödet har formen av ett räntestöd som avtrappas. Mot bakgmnd av deproblem som finns vid nyetableringar och behovet av sådana bör ett startstödför nyetablerade bmkare införas. Lantbruksstyrelsen bör ges i uppdrag attföreslå de närmare formerna för ett sådant startstöd. Enligt min mening är detlämpligt att utformningen ansluter till det tidigare etabieringsstödet.Räntebidraget bör vara högst och kunna erhållas under längst 5 år.Stödet bör kunna erhållas oavsett var i landet etableringen sker. Speciellhänsyn bör dock kunna tas till företag i glesbygd. Begränsningar i möjlighetenatt erhålla stöd bör emellertid göras vad avser bidragets storlek och brukarensålder vid etableringen. Vidare bör krav ställas på en viss minsta omfattningav jordbruksdriften. Krav bör också kunna ställas på andelen eget kapital somsätts in i företaget. Jag vill erinra om att företag som avses att driva en medjordbruket kombinerad verksamhet härutöver också har möjlighet att erhållaregionalt bidrag för verksamheten. Detnya startstödet för jordbrukare bör kunna träda i kraft . Förändamålet bör ett nytt anslag föras upp på statsbudgeten. Jag återkommer i detföljande till anslagsfrågan. Mittförslagr Ett av syftena med reformen är att få en bättre miljö, ett mervarierat odlingslandskap, en ökad genetisk mångfald och ett bevarande avlandskapets kulturvärden. Miljömålet i den nya livsmedelspolitiken är att slåvakt om ett rikt och varierat odlingslandskap och att minimera jordbruketsmiljöbelastning på gmnd av växtnäringsläckage och användning avbekämpningsmedel. Det är viktigt att odlingslandskapets natur- ochkulturmiljövärden bevaras. Ett rikt och varierat odlingslandskap är av centralbetydelse för flora, fauna och för att stärka den genetiska mångfalden.Jordbmket skall således beakta behovet av en god miljö och en långsiktighushållning med naturresurserna. ges i uppdrag att i samråd med lantbmksstyrelsen ochriksantikvarieämbetet följa och utvärdera miljöeffektema av den nyalivsmedelspolitiken. LAGrs förslagr LAG haranfört att miljöaspekten på livsmedelsproduktionen har tre dimensioner. Denförsta avser påverkan på den egna produktionsresursen och då i första handmarken. Den andra gäller negativ påverkan på omgivningen genom olika former avstörande utsläpp. Den tredje avser jordbrukets positiva bidrag till den yttremiljön i form av en rikare flora och fauna, ett öppet och varierat landskapetc. LAG anser därför att det vid val av markanvändning och bmkningsmetodermåste tas hänsyn till kraven på en god miljö och långsiktig hushållning mednaturresurserna. LAG anför vidare att ett varierat odlingslandskap med hänsyntill betydelsen för flora och fauna och kulturmiljön är av vikt att bevara. RemissinstansernarLantbmksstyrelsen anför att växtnäringsläckaget liksom användningen av kemiskabekämpningsmedel på lång sikt kommer att minska. För en snabb och varaktigomställning behövs ekonomiskt stöd för att överbliven skall blivaraktigt bevuxen. Annars kan förbrukningen av ogräsbekämpningsmedel ochväxtnäringsläckaget komma att öka. Lantbruksstyrelsen anser att arbetsgmppensförslag kommer att påskynda storleksrationaliseringen i jordbmket.Livsmedelsverket understryker att den föreslagna reformen på intet sätt kanses som en ersättning för de selektiva åtgärder som vidtas och fömtses föratt minimera jordbmkets negativa miljöeffekter. konsumentdelegation anser att arealnedgång för de konventionellajordbmksproduktema leder till minskad användning av handelsgödsel ochbekämpningsmedel. De sänkta produktpriserna leder också till minskad intensitetpå kvarvarande arealer. Konsumentdelegationen delar utredningens uppfattningatt riktade åtgärder dock även fortsättningsvis behövs. Naturvårdsverketanser att det nu framlagda förslaget till livsmedelspolitik i stora dragkommer att innebära en fortsättning och förstärkning av specialiseringenav nuvarande driftsformer och av obalansema. 1989/90:146kommer också miljöproblemen att kvarstå och kanske t.o.m. förvärras. En vissminskad kväveutlakning som följd av ändrad arealanvändning kan fömtses. Riksantikvarieämbetetanser att förslagen är knapphändigt belysta vad gäller dess konsekvenser menbefarar att omfattande nedläggningar av jordbmksmark kan komma att slå hårt motlandskapets kulturvärden. Lantbmksuniversitetetanför att utredningens förslag totalt sett kommer att innebära sänkt intensitet. LRFanför att en omfattande nedläggning av åker i första hand kommer att beröraområden med den relativt sett lägsta intensiteten. LRF framhåller att sänktaproduktpriser visserligen leder till att ekonomiskt optimum förskjuts mot någotlägre intensitet/gödselinsats, men att det blir fräga om marginellaförändringar. Om marknadsutrymmet blir begränsat kommer lantbmkama att somhittills välja ekonomiskt optimal produktionsteknik. Som regel är det dåfördelaktigast att lämna en del av arealen obmkad och bmka resten ganskaintensivt. anser att inte utredningen på ett övertygande sätt harvisat att livsmedelsproduktionens miljöanpassning ökar tiU följd av denföreslagna avregleringen. Skälenför mitt förslagr Miljöeffektema av det nuvarande jordbmksstö-dets utformningär en utarmning av den genetiska mångfalden, en triviali-sering av flora ochfauna och betydande påverkan på miljön tiU följd av växtnäringsläckage ochbekämpningsmedelsanvändning. Genom att prisstödet indirekt stimulerat till attta bort spåren från äldre markanvändning, har landskapet även blivit fattigarepå kuUurvärden. Det främsta syftet med reformen i denna del är att få en bättremiljö, ett mer varierat odlingslandskap, en ökad genetisk mångfald ochbevarande av landskapets kulturvärden. Reformen bör även främja aktsamhet om dekuUurvärden som inte kan regenereras om de en gång förstörts. Det råder enighetom vikten av att ha ett rikt och varierat odlingslandskap. En fömtsättning fördetta är att vi kan bevara en genetisk mångfald i flora och fauna och att sålångt som möjligt begränsa kemikaliesamhällets belastning på denna miljö. Kravenfrån samhället och jordbmksnäringen på fortlöpande effektivi- seringar och rationaliseringar inom jordbmket har drivit upp produktio nen så att vi har såväl miljöproblem som överskottsproblem. Prisstö dets konstmktion, som innebär en premiering av producerad kvantitet har stimulerat till ett intensivt utnyttjande av olika produktionsmedel. Det har förstärkt de miljöproblem som ett i många avseenden aUtför intensivt jordbmk bidrar till. En anpassning av produktionen till den inhemska efterfrågan leder till förbättringar i miljön. När betalning endast ges för efterfrågade varor och tjänster minskar incitamentet till ett intensivt ut nyttjande av markresursen. Det i sin tur gör att det lönar sig mindre att använda stora mängder bekämpningsmedel och handelsgödsel. Även and ra åtgärder såsom att utföra olika markåtgärder som att flytta odlingshin der, t.ex. stengärdesgårdar och stenrösen, kan komma att bli mindre lönsamt. En livsmedelspolitik sominte ensidigt främjar en överskottsproduktion Prop. 1989/90:146 stimulerar tillanvändning av marken för annan odUng. Det ger ökade möjligheter att satsa påolika nischer inom ramen för jordbmksföretaget. Marknaden ställer i allt högregrad krav på att livsmedlen är miljövänligt producerade. Detta gäller inteminst på de exportmarknader som kan komma att bli aktuella . Dettaökar möjlighetema att få till stånd ett miljövänligare jordbmk än det vi har och uppnå de miljömål som är fastlagda för miljöpolitiken. Enligt minmening får vi med en förändrad livsmedelspolitik, med den inriktning jag harföreslagit i det föregående, den systemförändring som är nödvändig för att fåtill stånd ett miljövänligare jordbmk. Miljö- och landskapsfrågoma skallsåledes i fortsättningen få en större tyngd. Med hänsyn till frågans viktkommer jag mycket noggrant att kontinuerligt följa den nya livsmeddspolitikenseffekter på miljön. Avsikten med den systemförändring som jag nu föreslår äratt få till stånd en bättre miljö och ett rikare och mer varierat kulturlandskap.De medel jag föreslår i det följande är också anpassade för att uppnå detta.Även de selektiva åtgärder som regering och riksdag har beslutat om påjordbmksmiljöområdet är viktiga och har hög aktualitet. De utgör ett viktigtkomplement i arbetet med att ställa om jordbmket mot ökad variation ilandskapet, minskad miljöbelastning och ett bevarande av värdefulla natur- ochkulturmiljövärden. Storaförändringar har skett i kulturlandskapet efter . Dessa harsin gmnd i ett förändrat markutnyttjande som i sin tur beror på bl. a. ändradebmkningsmetoder och olika rationaliserings- och stmkturåtgärder. En förändringav animaliejjroduktionen har skett genom att svin-och Qäderfähållningen harökat och antalet nötkreatur har minskat. Denna förändring har medfört attvallarealen i landet har minskat kraftigt. Antalet gårdar som inte har animalieproduktionhar ökat, har de animalieproducerande företagen blivit färre ochstörre. Denna utveckling i kombination med milda klimat och ivissa områden både riklig nederbörd och genomsläppliga jordar samt en ökadanvändning av handelsgödsel har påverkat jordbmkets växtnäringsomsättning ochförsämrat möjlighetema att begränsa lörlustema av främst kväve. Nitratföroreningav gmndvattnet är till följd av detta ett problem i många jordbmksbygder. Detgäller särskilt för de områden som har sandiga jordar i kombination medintensiv djurhållning. Genom att gå direkt till den huvudsakliga källan avläckaget, dvs. jordbmket, finns möjligheter att med olika åtgärder, t.ex.ändrad kvävegödsling och på olika sätt anpassad växtodling, nedbringanitrathalten i gmndvattnet. Även till luften sker kvävetillförseln i huvudsakgenom utsläpp av kväveoxider och ammoniak. Ammoniakavdunstning är den störstaorsaken till kväveförluster vid lagring av stallgödsel. Även ammoniakavgångenkan på olika sätt begränsas, främst genom åtgärder i stallama, vidgödsellagring och vid spridning.