prop · GD0350 · 1989-12-31 00:00:00 — 2) för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter sominte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla; 3) för obligatoriska avgifter som den skattskyldige, på gmnd av arbete i ettannat nordiskt land, enligt slutligt fastställd debitering skall betala i överensstämmelsemed den konvention som avses i förordningen (1981:1284) om tillämpning av enkonvention mellan , , , och Norgeom social trygghet, om den avgiftsgmndande intäkten tas lill beskattning förbeskattningsåret i ; 4) för belopp som den skatlskyldige under beskattningsåret har betalatför eller tillgodoräknats som underhåll lill icke hemmavarande barn intill dessbamet fyllt eller intill dess det fyllt om del genomgår gmndskola,gymnasieskola eller därmed jämförlig gmndutbildning, dock högst med 3000 kronorför varje barn; 6)för avgift som den skatlskyldige har betalat under beskattningsåret för annanpensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, som ägs av arbetsgivare, iden omfattning som framgår av punkt 6 av anvisningarna. =Senaste lydelse 1986:1113. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Harskattskyldig under beskattningsåret varit skyldig att betala sjömansskatt,medges avdrag för periodiskt understöd, avgift för pensionsförsäkring ochunderhållsbidrag, som anges i första stycket 4) och 6), endast i den mån hänsyninte tagits lill understödet, avgiften eller underhållsbidraget vid beräkningenav sjömansskatt. Omskattskyldig varit bosalt här i riket endast under en del av beskattningsåret,medges avdrag som sagts bara i den mån det belöper . Vid taxering medges avdrag med av det beloppsom följer av första stycket 6. *Utgifter för anskaffande av driftbyggnad som är belägen på fastigheten, däriinbegripet för driften behövliga bostadsbyggnader, dras av genom årligavärdeminskningsavdrag. Avdraget beräknas enligt avskrivningsplan till vissprocent för år räknat av byjnadens anskaffningsvärde. Beräkningen görs frånden tidpunkt då byggnaden har färdigställts. 1 fråga om en byggnad, som äravsedd all användas endast etl fåtal år, får dock anskaff-ningsutgiftema i sinhelhet dras av det år då byggnaden anskaffades. Somför driften behövlig bostadsbyggnad anses dels byggnad, som är upplåten lillpersonal (personalboslad), dels ock ägares eller bmkares bostadsbyggnad, i denmån byggnaden inte representerar ett större värde än som behövs för jordbmkeller skogsbmk av motsvarande storlek. Avdrag får sålunda avse endast så stordel av värdeminskningen som kan anses belöpa på behövlig bostadsbyggnad. Medekonomibyggnad avses annan driflbyggnad än bostadsbyggnad. 1en anskaffningsvärde inräknas inte utgifter för sådana delar ochtillbehör, som är avsedda att direkt tjäna byggnadens användning i driften(byggnadsinventarier). I enlighet härmed räknas som byggnadsinventarier sådanatillgångar som bås, box eller spika, båsavskiljare, foderbord, fodergrind,vattenkopp, spaligolv, utmstning för skrap- och svämut-gödsling med tillhörandeurinbmnn eller gödselbehållare, gödselstad, mjölkningsanläggning, kylbassäng,pump, sådan ledning för elektrisk ström, vatten eller avlopp som är avsedd fördriften eller fläkt eller ventilationsanordning. Som byggnadsinventarierräknas också sådana tillgångar som silo- eller torkanläggning, fasttransportör, hiss eller liknande. Däremot inräknas i anskaffningsvärdet för enbyggnad utgifter för sådana anordningar som är nödvändiga för byggnadensallmänna användning, såsom ledning för vatten, avlopp, elektrisk ström ellergas och annan liknande anordning. Anskaffningsvärdet för en ledning som äravsedd för såväl en användning i driften som byggnadens allmännaanvändning fördelas mellan byggnadsinventarier och byggnaden i förhållande tillhur stor del av ledningen som tjänar driften respektive byggnadens allmännaanvändning. Ledningen skall dock i sin helhet hänföras till byggnadsinventarierom utgifterna för ledningen till minsl tre fjärdedelar kan anses hänförliga tilldriften. Om utgifterna för ledningen till minst tre fjärdedelar kan anseshänförliga till byggnadens allmänna användning skall ledningen i sin helhethänföras till byggnaden. ' Senaste lydelse 1984:1060. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:50 Ifråga om byggnadsinventarier tillämpas de föreskrifter som enligt punkt 5gäller för maskiner och andra för stadigvarande bmk avsedda inventarier. Avpunkt 4 tredje stycket framgår att utgifter för vissa till marken hörande ledningarinräknas i anskaffningsvärdet för en byggnad. Haren byggnad uppförts av den skattskyldige, är byggnadens anskaffningsvärde denskattskyldiges utgifter för uppförande av byggnaden. Till anskaffningsvärdethänförs även utgifter för till- eller ombyggnad samt värde av byggnad somenligt punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 21 § utgör intäkt av jordbmksfastigheiför jordägaren. Har en byggnad förvärvats genom köp, byte eller därmedjämförligt fång, skall den verkliga utgiften utgöra anskaffningsvärdet. Harbyggnader förvärvats tillsammans med den mark på vilka de är belägna, anses såstor del av vederlaget för fastigheten belöpa på särskilda byggnader ellerbyggnadsbestånd som det vid fastighetstaxeringen fastställda eller medtillämpning härav beräknade värdet av skilda byggnader eller byggnadsbeståndutgör av faslighetens hela taxeringsvärde. Vad som enligt denna beräkning ansesbelöpa på byggnader kan även innefatta byggnadsinvenlarier. Vederlaget för bygg-nadsinvenlarierskall avräknas, varefter anskaffningsvärdet för byggnader erhålls. Detsammanlagda anskaffningsvärdet för byggnadema får jämkas om den del avvederlaget för fastigheten som enligt denna beräkning inte anses belöpa på byggnademajämte byggnadsinventarier visas mera avsevärt över- eller understiga värdet avmark, växande skog, naturtillgångar, särskilda förmåner m. m. som harförvärvats. Har den skattskyldige eller någon, som slår honom nära, vidtagitåtgärder för att den skatlskyldige skall kunna tillgodoräkna sig ett högreanskaffningsvärde än som synes rimligt och kan det antas att detta har skettför alt åt någon av dem bereda obehörig förmån i beskattningsavseende, skallanskaffningsvärdet i skälig mån jämkas. Haren investeringsreserv e. d. eller näringsbidrag tagils i anspråk för anskaffningav en byggnad skall som anskaffningsvärde för byggnaden anses den verkligautgiften för byggnaden minskad med det ianspråktagna beloppet. Övergåren byggnad till en ny ägare på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligtfång, får den nye ägaren göra de värdeminskningsavdrag på byggnaden som skulleha tillkommit den förre ägaren om denne fortfarande hade ägt byggnaden. Procentsatsenför värdeminskningsavdrag i fråga om en byggnad bestäms med hänsyn till dentid vamnder byggnader av olika slag anses kunna utnyttjas. Därvid skall beaktasäven sådana omständigheter som att byggnadens användningstid kan antas kommaatt röna inflytande av framlida rationaliseringar, teknikens utveckling,omläggning av verksamhet och liknande förhållanden. Har en byggnad uppförts aven nyttjanderättshavare och är jordägaren inte enligt nyttjanderättsavtaletskyldig att vid nyttjanderättstidens utgång eller avtalets upphörande lösabyggnaden, skall särskild hänsyn tas till delta förhållande. Skattskyldigfår ifråga om ekono mibyggnad och personalbostad göra avdrag inom avskrivningsplanen utom med årliga värdeminsknings avdrag tned av de på planen upptagna utgifterna för ny-, till- eller ombyggnad (primärav- .t drag).Primäravdraget medges för år räknat från den tidpunkt dåbyggnaden eller den till-eder ombyggda delen av byggnaden har fördigstädts.Förvärvas byggnaden av en ny ägare, Jår denne tillgodogöra sig deprimäravdrag som återstår för den förre ägaren. Utrangerasen driftbyggnad, får avdrag göras för vad som återstår oavskrivet av anskaffningsvärdeti den mån beloppet överstiger vad som inflyter genom avyttring avbyggnadsmaterial e.d. i samband med ut-rangeringen. 6.Avdrag för värdeminskning av tillgång som avses i punktema 3 5 medges endastskattskyldig ägare av tillgången, om inte annat följer av andra och tredjestyckena. Har en arrendator eller en annan nyttjanderättshavare haft utgifter för ny-, till-, eller ombyggnad eller annan därmed jämförlig förbättring av en fastighet, som han innehar med nyttjanderätt, och blir jordägaren ägare lill vad som har utförts, får nyttjanderättshavaren dra av dessa utgifter genom årliga värdeminskningsavdrag. Avdraget beräknas enligt avskrivningsplan till för år räknat av anskaffningsvärdet av täckdike och till för år räknat av anskaffningsvärdet av andra markanläggningar eller av byggnader. I fråga om byggnader eller markanläggningar, som är avsedda att användas endast ett fåtal år, får dock anskaffningsutgifterna i sin helhet dras av del år då tillgången anskaffades. Haren arrendator eller en annan nyttjanderättshavare haft utgifter för ny-, till-,eller ombyggnad eller annan därmed jämförlig förbättring av en fastighet, somhan innehar med nyttjanderätt, och blir jordägaren ägare till vadsom har utförts, får nyttjande- rättshavaren dra av dessa utgifter genom årligavärdeminskningsavdrag. Avdraget beräknas enligt avskrivningsplan till 10procent för år räknat av anskaffningsvärdet av täckdike och till förår räknat av anskaffningsvärdet av andra markanläggningar eller av byggnader.Dessutom har nyttjan-derättshavaren såvitt gäller byggnader rätt tdlprimäravdrag en ligt punkt 3 tionde stycket. I fråga om byggnader ellermarkanläggningar, som är avsedda att användas endast ett fåtal år, får dockan skaffningsutgifterna i sin helhet dras av det år då tillgången anskaf fades. Haren arrendator eller en annan nyttjanderättshavare haft utgifter för anskaffandeav byggnadsinventarier, markinventarier eller maskiner och andra förstadigvarande bmk avsedda inventarier, som han innehar med nyttjanderätt, och blirjordägaren ägare till vad som har anskaffats, får nyttjanderättshavarendra av dessa utgifter enligt bestämmelserna i punkt 5. Harnyttjanderättshavaren erhållit ersättning av jordägaren för vad som haranskaffats, får nyttjanderättshavaren på en gång göra avdrag för vad somåterstår oavskrivet av anskaffningsvärdet, dock inte med högre be- Senaste lydelse 1981:295. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90: 50 Del beskattningsår då nyttjanderätten upphör får nyttjanderättshavarengöra avdrag med oavskriven del av anskaffningsvärdet. *Utgifter för anskaffande av en byggnad, som är avsedd för användning i ägarensrörelse, dras av genom årliga värdeminskningsavdrag. Avdraget beräknas enligtavskrivningsplan till viss procent för år räknat av byggnadensanskaffningsvärde. Beräkningen görs från den tidpunkt då byggnaden harfärdigställts. 1 fråga om en byggnad, som är avsedd att användas endast ettfåtal år, får dock anskaffningsutgifterna i sin helhet dras av det år dåbyggnaden anskaffades. anskaffningsvärde inräknas inte utgifter för sådana delar ochtillbehör, som är avsedda att direkt tjäna byggnadens användning för rörelseändamål(byggnadsinventarier). I enlighet härmed räknas som byggnadsinventarier i enindustribyggnad tillgångar avsedda för den industriella driften, såsommaskiner, anordningar för godstransport som t. ex. räls, traversbanor ochhissar, behållare, ställningar för lagring e. d., samt anordningar föranvändningen av dessa tillgångar som t.ex. särskilda funda-ment. Sombyggnadsinventarier räknas vidare ledningar för vatten, avlopp m.m., avsedda atldirekt tjäna den industriella driften, och speciella värmeanläggningar,ventilationsanordningar och särskilda skorstenar för avledande av gaser ochannat som alstras vid produktionen. Som byggnadsinventarier i en byggnad somär avsedd för affärsändamål räknas exempelvis hyllor, diskar eller annanbutiksinredning, miltrappor m. m. Tjänstgör en konstmktion, för vilken etlbyggnadsvärde har fastställts vid fastighetstaxeringen, i sin helhet eller tillviss del som maskin eller redskap, såsom kan vara fallet med oljecisterner ochsiloanläggningar, anses en sådan konstmktion som byggnadsinventarier. Däremotinräknas i anskaffningsvärdet för en byggnad utgifter för sådana anordningarsom är nödvändiga för byggnadens allmänna användning, såsom ledning för vatten,avlopp, elektrisk ström eller gas och annan liknande anordning. Anskaffningsvärdetför en ledning som är avsedd för såväl en användning förrörelseändamål som byggnadens allmänna användning fördelas mellanbyggnadsinventarier och byggnaden i förhållande till hur stor del av ledningensom tjänar rörelseändamålet respektive byggnadens allmänna användning.Ledningen skall dock i sin helhet hänföras till byggnadsinventarier omutgifterna för ledningen till minst tre fjärdedelar kan anses hänförliga tillrörelseändamålet. Om utgifterna för ledningen till minst tre fjärdedelar kananses hänföriiga till byggnadens allmänna användning skall ledningen i sinhelhet hänföras till byggnaden. Ifråga om byggnadsinventarier tillämpas de föreskrifter som enligt punkterna 3 5 gäller för maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier. Avpunkt 16 tredje stycket framgår att utgifter för vissa till marken hörandeanordningar inräknas i anskaffningsvärdet för en byggnad. Haren byggnad uppförts av den skattskyldige, är byggnadens anskaffningsvärde denskattskyldiges utgifter för uppförande av byggnaden. Till anskaffningsvärdethänförs även utgifter för till- eller ombyggnad. Har en byggnad förvärvatsgenom köp, byte eller därmed jämföriigt fång, skall den verkliga utgiftenutgöra anskaffningsvärdet. 'Senaste lydelse 1984:1060. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. tillsammansmed den mark på vilken den är belägen, anses så stor del av vederlaget förfastigheten i förekommande fall efter avdrag för egendom som avses i 2 kap. 3§ jordabalken belöpa på byggnaden, som det vid fastighetstaxeringenfastställda byggnadsvärdet utgör av fastighetens hela taxeringsvärde. Vad somenligt denna beräkning anses belöpa på byggnaden kan även innefattabyggnadsinventarier. Vederlaget för byggnadsinventarier skall avräknas,varefter anskaffningsvärdet för byggnaden erhålls. Om den dd av vederlaget förfastigheten som enligt denna beräkning inte anses belöpa på byggnaden jämtebyggnadsinventarier visas mera avsevärt över- eller understiga etl skäligtmarkvärde, får dock det för byggnaden beräknade anskaffningsvärdet jämkas. skattskyldige eller någon, som står honom nära, vidtagit åtgärder för attden skattskyldige skall kunna tillgodoräkna sig ett högre anskaffningsvärde änsom synes rimligt och kan det antas att detta har skett för att åt någon av dembereda obehörig förmån i beskattningsavseende, skall anskaffningsvärdet iskälig mån jämkas. Haren investeringsreserv e. d. eller näringsbidrag tagits i anspråk föranskaffning av en byggnad, skall som anskaffningsvärde för byggnaden anses denverkliga utgiften för byggnaden minskad med det ianspråktagna beloppet. Övergåren byggnad till en ny ägare på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämföriigtfång, får den nye ägaren göra de värdeminskningsavdrag på byggnaden som skulleha tillkommit den förre ägaren om denne fortfarande hade ägt byggnaden. Procentsatsenför värdeminskningsavdrag i fråga om en byggnad bestäms med hänsyn till dentid byj;gnaden anses kunna utnyttjas. Därvid skall beaktas även sådana omständighetersom att byggnadens användningstid kan antas komma att röna inflytande avframtida rationaliseringar, teknikens utveckling, omläggning av verksamhet ochliknande förhållanden. Är på grund av särskilda omständigheter av annan art ännyss nämnts byggnadens värde för rörelsen begränsat till förhållandevis korttid, skall hänsyn tas även till detta. Så kan vara fallet exempelvis då frågaär om en byggnad för utnyttjande av en begränsad malmfyndighet eller då enbyggnad, som är belägen på annans mark och som används i rörelse, vid nyttjanderättensupphörande inte skall lösas av jordägaren. Skattskyldigfår i fråga om en byggnad, som är avsedd att använ das i hans rörelse, göraavdrag inom avskrivningsplanen ulom med årliga värdeminskningsavdrag med 10procent av de på planen upptagna utgifterna för ny-, tid- eder ombyggnad(primäravdrag). Primäravdraget medges för år räknat från dentidpunkt då byggnaden eller den tid- eller ombyggda delen av byggnaden har fördigställts. Förvärvas byggnaden av en ny ägare, får denne tillgodogöra sig deprimäravdrag som återstår för den förre ägaren. Utrangerasen i rörelse använd byggnad, får avdrag göras för vad som återstår oavskrivet av anskaffningsvärdet i den mån beloppet överstiger 16 vadsom inflyter genom avyttring av byggnadsmaterial e. d. i samband med utrangeringen. rill32 § 3 a.' Har en anställd i ett aktiebolag förvärvat aktier i bolaget eller iett bolag, som ingår i samma koncern som bolaget, lill etl pris som understigermarknadsvärdet skall skillnadsbeloppet inte tas upp som intäkt om 1. aktier på grund avsamtidigt erbjudande har förvärvats även av andra än bolagets anställda och aktieägare samt anställda och aktieägare i annat bolag, som ingår i samma koncern som bolaget, på samma villkor som gällt för de anställda, 2. under 1 nämnda anställdas och aktieägaressammanlagda aktieförvärv inte har överstigit tjugo procent av del totalaantalet utbjudna aktier, 3. den anställde därvid inte har förvärvat aktier förett belopp som överstiger . Vid beräkning enligtförsta stycket 2 medräknas även aktier beträffande vilka en aktieägare avyttratsin företrädesrätt att förvärva aktier till andra än de anställda ochaktieägarna. Vad som sägs om aktier gäller även konvertibla skuldebrev, vinstandelsbevis och skuldebrev förenade med optionsrätt. Bestämmelserna i denna anvisningspunkt gäller inte om något av nämnda slags värdepapper i det utgivande bolaget vid tiden för de anställdas förvärv är inregistrerat vid eller är föremål för handel enligt etl avtal som bolaget har träffat med en svensk fondkommissionär med skyldighet för denne att på begäran av envar ange kurser på värdepapperen och till dessa kurser köpa och sälja sådana värdepapper. Vid tillämpning av denna anvisningspunkt jämställs styrelseledamot och styrelsesuppleant med anställd. '° I vissa tjänster är särskild ersättning anvisad för vissa med tjänsten förenade kostnader, som av den skattskyldige måste bestridas. I fråga om sådan ersättning skall i beskattningshänseende skillnad göras mellan statlig eller enligt vad nedan sägs därmed jämställd tjänst och enskild Ijänsl. Bestämmelserna idenna anvisningspunkt gäller inte om aktierna vid tiden för de anställdasförvärv är inregistrerade vid eller är föremål för handelenligt ett avtal som bolaget har träffat med en svensk fondkommis-sionär medskyldighet för denne att på begäran av envar ange kurser på aktierna och tilldessa kurser köpa och sälja sådana aktier. Är fråga om statligtjänst, skall den anvisade ersättningen icke upptagas som intäkt av tjänsten,liksom å andra sidan de kostnader, som skola med ersättningen bestridas, ej fåavföras såsom utgift, även om ersättningen icke förslår till kostnadernas gäldande. Är fråga om statligtjänst, skall, med undantag för traktamentsersättning vid resa i tjänsten sominte varit förenad med övernattning samt resekostnadsersättning, den anvisadeersättningen icke upptagas som intäkt av tjänsten, liksom å andra sidan dekostnader, som sko- ' Senastelydelse 1984:951. '" Senaste lydelse 1983:446. 2 1989/90. sagts gäller för de fall,då den anvisade ersättningen är avsedd att täcka utgifterna i fråga. Ärersättningen däremoi endast avsedd att utgöra ett mindre bidrag tillkostnadernas bestridande, skall ersättningen i sin helhet upptagas såsominläkt, medan å andra sidan kostnaderna få avdragas såsom utgift, även i den månde överskjuta ersättningen. Vad nu sagts skall gälla även i fråga om kommunaltjänst så ock eljest vid anställning hos offentlig institution, beträffandevilken förklaring enligt 32 § 3 mom. andra stycket gäller. 1fråga om enskild tjänst skall den anvisade ersättningen upplagas såsom intäkt,och de omkostnader, som skola därmed bestridas, avföras såsom omkostnader förtjänsten eller uppdraget. Om därvid ersättningen icke förslår till kostnademasgäldande, får bristen avföras å intäkten av tjänsten i övrigt. Härvid märkesdock, all, om det kan antagas, att den anvisade ersättningen beräknats medhänsyn till vad som skäligen kan anses normalt åtgå till täckande av deomkostnader, som skola därmed bestridas, större avdrag än som svarar mot denanvisade ersättningen bör medgivas allenast om det visas, att på gmnd avsärskilda förhållanden ersättningen varit otillräcklig för sådana skäligaomkostnader. Å andra sidan torde i dylikt fall ofta kunna antagas, att denanvisade ersättningen i sin helhet åtgått till de omkostnader, för vilka denavsetts, utan atl särskild utredning i delta avseende behöver lämnas. Avdragmed samma belopp som den anvisade ersättningen torde i regel böra medgivas ide fall, då ersättningen ej överstiger vad som av staten i motsvarande fallanvisas. Detta lärer exempelvis vara förhållandet beträffande de re- lämed ersättningen bestridas, ej få avföras såsom utgift, även om ersättningenicke förslår till kostnademas gäldande. Vad nu sagts gäller för de fall, dåden anvisade ersättningen är avsedd att täcka utgifterna i fråga. Ärersättningen däremot endast avsedd att utgöra ett mindre bidrag tillkostnademas bestridande, skall ersättningen i sin helhet upptagas såsomintäkt, medan å andra sidan kostnaderna få avdragas såsom utgift, även i den månde överskjuta ersättningen. Vad nu sagts skall gälla även i fråga om kommunaltjänst så ock eljest vid anställning hos offentlig institution, beträffandevilken förklaring enligt 32 § 3 mom. andra stycket gäller. I fråga om enskild tjänstsamt vid statlig tjänst i fråga om traktamentsersättning vid resa i tjänsten sominte varit förenad med övernattning och resekostnadsersättning skall denanvisade ersättningen upptagas såsom intäkt, och med undantag för ökadelevnadskostnader vid resa i tjänsten som inte varit förenad med övernattning -de omkostnader, som skola därmed bestridas, avföras såsom omkostnader förtjänsten eller uppdraget. Om därvid ersättningen icke förslår till kostnademasgäldande, får bristen avföras å intäkten av tjänsten i övrigt. Härvid märkesdock, att, om det kan antagas, atl den anvisade ersättningen beräknats med hänsyntill vad som skäligen kan anses normalt åtgå till täckande av de omkostnader,som skola därmed bestridas, större avdrag än som svarar mot den anvisadeersättningen bör medgivas allenast om det visas, att på gmnd av särskildaförhållanden ersättningen varit otillräcklig för sådana skäliga omkostnader. Aandra sidan torde i dyliki fall ofta kunna antagas, att den anvisade ersättningeni sin helhet åtgått till de omkostnader, för vilka den avsetts, utan attsärskild utredning i detta sekostnadsersättningar,som i allmänhet utbetalas av de enskilda järnvägarna. 1 fråga om traktamentsersättninggälla dock särskilda bestämmelser, se punkt 3 av anvisningarna till 33 §. avseende behöver lämnas.Avdrag med samma belopp som den anvisade ersättningen torde i regel böra medgivasi de fall, då ersättningen ej överstiger vad som av staten i motsvarande fallanvisas. Detta lärer exempelvis vara förhållandet beträffande de resekostnadsersättningar,som i allmänhet utbetalas av de enskilda järnvägarna. Vad nu sagts om stadigtjänst skall gälla även ifråga om så ock eljest vid anstädninghos offentlig institution, beträfiände vilken förklaring enligt 32 § 3 mom.andra stycket gäller. 1 fråga om traktamentsersättning och resekostnadsersättningvid resa med egen bil gäf ler dock särskilda bestämmelser, se punkt 3 avanvisningarna till 33 §. Har skattskyldigi sin tjänst verkställt resor utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rättatt åtnjuta avdrag icke blott för kostnaden för själva resan utan jämväl för denökning i levnadskostnaden, som den skattskyldige kan hava fått vidkännas på dengrund, att han vislats utom sin vanliga verksamhetsort, såsom för hotdlmm,ökad kostnad för föda osv. Därest i tjänst, som avses i punkt 4 andra stycketav anvisningarna till 32 §, anvisats särskild ersättning för kostnaderna, fåravdrag dock icke äga mm.