prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — De författningar del gäller är kungörelsen den 11 juni1948 (nr 342) angående statligt stöd till jordbrukels yttre och inrerationalisering, kungörelsen (1963:305) om statligt kreditstöd till förvärv ochdrift av jordbruk m.m., kungörelsen (1967:443) om statlig garanti för lån lillmaskinhållning inom jordbruket m.m. samt kungörelsen (1967:453) om statligtstöd lill jordbrukets rationalisering m.m. Enligt uppgift frånlanlbruksstyrelsen finns alltjämt utestående lån som beviljats med slöd avnumera upphävda författningar, som emellertid inte omfattas av uppräkningen avstödförfaltningar i den nämnda bilagan till lagen om avgifler för vissastatliga garantien De utelöpande garanterade lånen kommer därmed alltjämt altvara avgiftsfria. Även de nu nämnda författningarna bör föras in iförteckningen och avgift för ulelöpande lånegarantier införas, beräknad på kapitalskuldenper . Del är fråga om stödförfattningar inom jordbrukels område,varför den föreslagna tidpunkten för avgiftsuttag överensstämmer med den sombestämdes redan vid ställningslagande till det tidigare förslaget omavgiftsuttag på beviljade garantier inom området. I enlighet med vad jag nu anfört har inomfinansdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1988:777)om avgift på vissa statliga garantien Förslaget bör fogas till protokollet idetla ärende som bilaga 1.6. Förslaget är sådant alt lagrådels hörande skullesakna betydelse. 5Årsbokslut för staten /89 Prop.1989/90:150 Riksrevisionsverkel(RRV) har överlämnat en preliminär version av balansräkningen som ingår i denkommande rapporten för staten /89. Detta årsbokslutomfattar de statliga myndigheterna inkl. affärsverken samt myndigheter underriksdagen. , som tillhör den senare kategorin, ingår dock endast medgrundfonden på 1,1 miljard kn I övrigt ligger tillgångar helt vidsidan av den statliga redovisningen. Balansräkningeni årsbokslutet bygger på de tillgångar och skulder som redovisas i ovannämndamyndigheters bokslut. I dessa bokslut las anläggningstillgångarna upp tillanskaffningsvärden minskade med avskrivningar Kravet på myndigheterna attredovisa materiella tillgångar är emellertid begränsat. Endast myndighetervars verksamhet till övervägande del är finansierad med avgifter (affärsverkoch uppdragsmyndigheter) är skyldiga att i sina balansräkningar ta upp sådanatillgångar. Inom myndigheterna nyttjas således tillgångar av betydande värdesom inte finns med i tillgångsredovisningen. 1årsbokslutet redovisas också tillgångarna upptagna till beräknade nu-kostnadenNukostnad definieras som en tillgångs nyanskaffningsvärde minskat medavskrivningar grundade på delta värde. 1 beloppen för nukostnad ingår såväl debokförda tillgångarnas nukostnad som värdet av vissa icke bokförda tillgångan Föratt få uppgift såväl om värdet av icke bokförda tillgångar som nukostnad förbokförda tillgångar har RRV sänt ut förfrågniiigar till ell stort antalmyndigheten Det inkomna materialet har bearbetats och sammanställts i kolumnenför nukostnad i balansräkningen. Uppgifter från några större myndighetersaknas. Bl.a. har underlag för beräkning av kapitalvärdet för tillgångar somanvänds inom försvaret - flygplan, fordon och annan krigsmateriel - inlekunnat erhållas. Värdet av museisamlingar, bibliotek m.m. ligger också utanförredovisningen. Den största tillkommande posten bland nu-koslnaderna är värdetav det statliga vägnätet, som här beräknats och lagils in i balansräkningen. Balansräkningenåterges i något förkortad form i tabell 1. Per var denbokförda nettoförmögenheten drygt -355 miljarder kronon Detta innebär enförbättring jämfört med föregående år om som i första handberor på att statsbudgetens saldo blev positivt för /89. Preliminär balansräkning för staten, miljarderkr. 1989/90:150 Bilaga 1 Beräknad nukostnad'' TILLGÅNGAR Materiella tillgångar o och förråd oSkepp, maskiner och inventarier o Byggnader och mark 0 Statliga vägar-' Finansiella tillgångar 0 Aktier m.m.' 0 Skattefordringar o Övriga fordringar''' o Likvida tillgångar 0 Lån i o Län utomlands i affärsverken m.m.' o Fonder m.m. Statens nettoförmögenhet o Vid budgetårets början o Förändringar under budgetåret: - Verksamhetens nettoförändring'' -382,1 -1- 17,1 + 9,7 -398,1 -1- 7,9 -1- 8,1 -355,3 -382,1 -239,9 -F 9,0 -230,9 '' Uppgifterna grundar sig pä preliminära värden frånmyndigheterna. Här redovisas endast nukostnader för materiella tillgängar. -' Värdet pä de statliga vägarna har beräknats medinvesteringarna i vägnätet som underlag. Sominvestering har räknats utfallet på anslagen för byggande av statliga väganErfarenhetsmässigt bedöms nämligen en så stor andel av anslaget utgöravärdehöjande förbättringsarbeten. De på detta sätt beräknadeinvesteringsbeloppen har omräknats till nukostnad med ledning av vägverketsvägkostnadsindex. Det erhållna bruttobeloppet har sedan reducerats medavskrivningar (avskrivningstid ). Anskaffningsvärdet för vägarna minskatmeo avskrivningar uppgår till 29 miljarder kronon "Aktierna är upptagna till sina anskaffningsvärden. *' Därav lånefordringar 118,7 miljarder krononLånefordringarna har tagits upp till Bilaga 1 sina nominella belopp. /86 finansieras och redovisas nya bostadslån av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (), Utestående bostadslån hos SB.KB uppgårtill drygt 37 miljarder kronon '' I de bokförda värdena, enligt riksgäldskontoretsredovisning, har skulder inom staten räknats bort. Utlandslänen upptas tillden kurs som gällde på balansdagen. *' Enligt de regler som tidigare gällde för flertaletaffärsverk skulle äteranskaffningen av anläggningstillgångar finansieras medavskrivningsmedel. Reglerna var så utformade att avskrivningsmedlcn skulletäcka även det ökande behov av kapital för återanskaffning som uppstod vidinflation, öm inga expansionsinvesteringar gjordes innebar detta i princip attdet av staten tillskjutna kapitalets nominella värde förblev oförändrat, medandet successivt ökande värdet av anläggningstillgångarna finansierades meddriftmedel. De avsättningar som tidigare gjorts vid affärsverken kvarstår docki redovisningen. Vid sammanställningen av balansräkningen för staten har detkapital som tillskjutits från staten förts till den i balansräkningenredovisade nettoförmögenheten under det att kapital som tillförts från verkensdriftintäkter redovisas som en särskild post i balansräkningen. Uppskrivningarav statskapitalels värde har hänförts till nettoförmögenheten. " Verksamhetens nettoförändring framkommer enligtföljande. + 17 085 + 29 Finansiella transaktioner avseende utlåning m.m. Inkomst från tillfällig förmögenhetsskatt förlivförsäkringsbolag m.fl. Verksamhetens nettoförändring +17 114 6 Disposition av rörliga krediter Riksgäldskontorel tillhandahåller s.k. rörligakrediter ål vissa statliga myndigheter, företag och affärsverk. Dessa användssom rörelsekapital och liknar de checkräkningskrediter privala företag har hosbanken Då rörliga krediter infördes ansågs det intelämpligt att redovisa dessa i riksstaten. En kredit beviljades därför i form avelt bemyndigande för riksgäldskontorel att i den mån krediten togs i anspråkupplåna därför erforderliga medel. berördes krediterna regelmässigt istalsverkspropo-sitionen. Detta år infördes i finansplanen en tabell sombedömdes "vara av betydelse för bedömningen av det statliga lånebehovetunder nästkommande budgetår". Tabellen var en "sammanställning överkapilalbudgelen och vissa liknande utgiftsbehov". Krediterna redovisadesinte i själva kapitalbudgeten men bedömdes vara ett utgiftsbehov som behövdebeaktas för att beräkna det statliga lånebehovet. /81 hardrift-, kapital- och totalbudgel ersatts av en enda sammanhållen statsbudget. Idenna redovisas förändringen i de rörliga krediterna på samma sätt som itidigare totalbudgel. () har kommit in med förslag om attde rörliga krediterna fortsättningsvis inte skall redovisas som en del av statsbudgeten (PM 1989:1997). Följande skäl har anförts för förslaget: 52 - huvudsyftet med att ha med förändringarna i derörliga krediterna i total- Prop. 1989/90:150 budgeten var att beräkna statens lånebehov. Eftersom alltmer av statens Bilaga 1 utgifter för upplåning har tagits bort från statsbudgetenhar detta skäl blivit inaktuellt. - frånstatsbudgetens utgiftssida undantas alltmer av statlig utlåning. Det är därförlämpligt att även utlåning via rörliga krediter redovisas utanförstatsbudgeten. - rörligakrediter är en redovisningsmässigt sett udda post på statsbudgeten och kan inlehämtas i den ordinarie redovisningen mot statsbudgeten. De myndigheter som har rörliga krediter påverkas inte avförslaget. Riksgäldskontorel och , som har berettsmöjlighet att yttra sig över förslaget, har inte haft någonting all invända. Jag förordar med denna bakgrund alt förändringar i rörligakrediter från och med /91 inte redovisas som en del av statsbudgeten. har för innevarande budgetår bemyndigatregeringen att, om arbetsmarknadsläget kräver del, besluta om utgifter intilletl sammanlagt belopp om 2 500 milj. kn (prop. 1988/89:150 bil. 1, FiU 30,rskn 327). Finansfullmaklen får användas för all tidigarelägga,utvidga eller påskynda statliga investeringar som normalt finansieras medanslag på statsbudgeten. Regeringen kan också använda den för bidrag tillkommunala projekt för investering och sysselsättning. Bidragsprocenten fårdärvid fastställas med hänsyn till ändamålet men inte överstiga . Vidarefår finansfullmakten användas för bidrag lill näringslivet och bostadssektorn.1 dessa sammanhang får gällande bidragssatser tillfälligt höjas till högst . Regeringen har vidare bemyndigats att utnyttja fullmakten för ytterligaretvå ändamål, nämligen arbetsmarknadsutbildning och för arbelsmarknadspolitiskainsatser med anledning av handelsblockaden mol och . Regeringen har inte utnyttjat fullmakten /90. Men även för /91 förordar jag att enfullmakt begärs intill etl sammanlagt belopp av 2 500 milj. kr. 8 Statliga myndigheters ställning inommervärdeskattesystemet m.m. Regeringen har i prop. 1989/90:111 lagt fram förslag omreformerad mervärdeskatt m.m. Förslagen berör statliga myndigheter ochmottagare av statsbidrag i främst tre avseenden. För del första föreslåsändringar av statliga myndigheters ställning inom mervärdeskattesystemetfno.m. För det andra föreslås breddning av underlaget förmervärdeskatt och för det tredje föreslås nya eller förändrade punktskatterinom vissa områden. De båda senare förslagen föreslås i huvudsak träda i kraftden 1 ja-nuari 1991. har tidigare beslutat om vissa likartadeförändringar av mervärdeskatt resp.punktskatter som har trätt i kraft under innevarande Prop. 1989/90:150 år(prop. 1989/90:50, SkU 10, rskn 96). Vidare föreslås i denna proposition Bilaga 1 en tillfällig höjning av mervärdeskatten. De olika förslagen påverkarmyndigheter och bidragsmottagare på olika sätt. Jag kommer därför i det följandeatt föreslå riktlinjer för hur konsekvenserna av dessa förändringar börhanleras. Nuvarandesystem för priskompensation till myndigheter bygger i allt väsentligt på attuppräkning sker retroaktivt med hänsyn lill faktisk prisutveckling.Uppräkningen baseras på myndighetsvisa uppgifter om avlalskostna-der,konstaterad prisutveckling uttryckt i konsumentprisindex, basbelopp ellermotsvarande. På liknande sätt erhåller viktigare bidragsmollagare en retroaktivkompensation för prisutvecklingen i samhället. Såväl förändringar imervärdeskaltesystemet som inom punklskatteområdet får direkt genomslag iprisbildningen och därmed också i olika indexserier, basbelopp och liknande.Med bibehållande av nuvarande system för priskompensation behövs därför iprincip inte några särskilda åtgärder för att kompensera myndigheter ochmottagare av statsbidrag med anledning av regeringens förslag i dessa delan Detfinns dock en artskillnad mellan effekterna av breddal underlag förmervärdeskatt resp. nya punktskatter som jag strax återkommer till. Myndigheternasställning inom mervärdeskaltesystemet föreslås ändrad främst för att uppnåkonkurrensneutralitet mellan egenregi-verksamhet och entreprenadverksamhet.Detta är viktigt bl.a. för att stimulera till lösningar som ökarproduktiviteten i myndigheternas verksamhet. är myndigheternasanslag budgeterade med hänsyn till att vissa utgifter innehåller påslag förmervärdeskatt. Myndigheternas anslag är således bruttobudgete-rade ochmervärdeskatten avräknas mot myndighetens eget anslag. 1989/90:111föreslås att myndigheternas anslag fr.o.m. /92 skall budgeterasnetto, dvs. Enligt detta förslag avräknas myndigheternasingående mervärdeskatt mol inkomsttitel i stället för mot resp. myndighetsanslag. Myndigheternas anslag ger därmed också en mer rättvisande bild avkostnadsläget i verksamheten. För att kunna genomföra förslaget krävs vissamodifieringar av myndigheternas redovisningssystem och rutinen Regeringen börutfärda anvisningar för myndigheternas anslagsframställningar så attförändringar kan genomföras fno.m. Detotala inkomsterna från mervärdeskatten uppgick lill ca 90 miljarder knAv delta uppskattas de statliga myndigheternas andel till ca 8 miljarder knEtt exakt belopp är svårt att räkna fram bl.a. beroende på oHkheler iredovisningsteknik mellan det statliga området och näringshvet. Breddningen avunderlaget för mervärdeskatt beräknas ge en inkomstökning, varav den statligasektorns andel kan uppskattas till drygt 1 miljard kn I delta belopp ingår inteförsvarsmateriel. En översiktlig beräkning pekar dock på att mervärdeskatt påförsvarsmateriel skulle kunna innebära en utgiftsökning för myndigheterna inomförsvarsmakten på drygt 2 miljarder kn per ån Somjag konstaterade inledningsvis behövs i princip ingen särskild kompensationför förändringar i underlaget för mervärdeskatten eller för punktskatter medhänsyn till nuvarande system för beräkning av priskompensa-lion. Men eftersomjag förutsätter att myndigheternas anslag kom- mer att budgeteras netto,dvs. exkl. mervärdeskatt, så uppstår behov av vissa Prop. 1989/90:150övergångslösningar i fråga om teknik för priskompensation. Däremot be- Bilaga 1 hövs inte åtgärder med hänsyn till förändringarna påpunktskatteområdet, eftersom dessa merutgifter fortfarande skall avräknas mot myndighetensanslag och att myndigheterna kan påräkna retroaktiv priskompensation. Myndigheternakommer under andra hälften av /91 att få vissa merutgifter tillföljd av det breddade underlaget för mervärdeskatten. Detta kan komma att ledatill en brist på anslagsmedel, eftersom regeringen inte har kunnat la hänsynlill delta i förslagen budgetproposition. Problemet med brist påanslagsmedel försvinner dock redan under /92, då myndigheternasmerutgifter kan avräknas på annal sätt än mot resp. anslag. 1samband med förändringarna i myndigheternas ställning i mervärdeskaltesystemetskulle således frågan om priskompensalion för andra hälften av budgetåret1990/91 behöva lösas på annal sätt än genom tillämpning av nuvarande system förpriskompensalion. Det ekonomiska lägel och behovet av åtstramning isamhällsekonomin leder dock till att jag förordar att kompensation inte skallutgå till myndigheterna eller mottagarna av statsbidrag för effekterna av det iprop. 1989/90:111 föreslagna breddade underlaget för mervärdeskatt.Besparingseffekten av detla kan beräknas till ca 500 milj. kn under budgetåret1990/91. På moisvarande sätt bör inle heller någon kompensation utgå förförslaget till tillfällig höjning av mervärdeskatten eller de redan beslutadeåtgärderna inom mervärdeskatteområdet som har trätt i kraft under innevarandeån Myndigheterna får således anpassa sina genomförandeplaner till givnaekonomiska raman Detta är enligt min mening en nödvändig åtgärd bland andra åtgärderför att begränsa efterfrågan i den svenska ekonomin. Jag kan dock inte uteslutaatt något undanlag får göras för vissa myndigheter inom försvarsmakten medhänsyn till att nuvarande undanlag från mervärdeskatt föreslås slopad påförsvarsmateriel. Förslaget medför kraftiga merutgifter och skulle kunna ledatill omfattande omprioriteringar i beslutande program förmaterielanskaffningen. Om det visar sig bli nödvändigt med ytterligaremedelsanvisningar på malerielanslagen får regeringen la upp detta i samband medförslag lill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /91. Sammanfattningsvisförordar jag alltså att myndigheter och mottagare av statsbidrag i princip inteskall kompenseras för de effekter av breddningar i underlaget för mervärdeskattsom genomförs under innevarande och kommande budgetån Jaghemställer, mot bakgrund av vad som anförts, att regeringen dels föreslårriksdagen all 1. godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somförordals i del föregående, 2. godkänna de allmänna riktlinjer för budgelregleringen som förordats idet föregående, 3. godkänna beräkningen av statsbudgetens inkomster för budget- /91, 1. godkänna beräkningen av förändringar i anslagsbehållningar för Prop.1989/90:150 /91, Bilaga 1 2. godkänna beräkningen av Beräknat tillkotnmande utgiftsbehov, netto /91, 3. anta förslaget till inkomst- och utgiftsstat rörande Räntor på statsskulden,m.m. för /91, 4. lill Räntor på statsskulden, m.m. för /91 anvisa ettförslagsanslag på 60 000 000 000 kn, 8. bemyndiga regeringen alt för /91, om arbetsmarknadslägetkräver del, besluta om utgifter i enhghet med vad som förordals intill eltsammanlagt belopp på 2 500 000 000 kn, 9. bemyndiga regeringen alt ta upp lån enligt lagen (1988:1387) omstatens upplåning, 10. antaförslaget lill lag om ändring i lagen (1988:777) om avgifter för vissa statliga garantier, delsbereder tillfälle att ta del av vad föredraganden har anfört om 11. rörliga krediter, 12. årsbokslut för staten 1988/89, 13. utnyttjandet av finansfullmakten, 14. riktlinjer för kompensation till myndigheter och mottagare avstatsbidrag till följd av förändringar inom mervärdeskatleområdel. 1 Handlingsprogram för tillväxt, sysselsättning ochvälfärd .... 1 1.1 1980-lalelsframsteg......................................... ........ 1 1.2 Problembilden................................................... 2 1.3 Alternativeni den ekonomiska politiken 2 1.4 Handlingsprogramför tillväxt, sysselsättning och välfärd 3 1.5 Effekter av deföreslagna åtgärderna............... ........ 9 2 Deninternationella ekonomin.................................. ...... 10 3 Den svenskaekonomin............................................ 13 3.1 Utvecklingen1990 och 1991............................. ...... 13 3.2 Någrautvecklingsvägar till 1995....................... ...... 19 4 Den ekonomiska politiken........................................ 20 4.1 Problemen......................................................... ...... 20 4.2 Skattepolitiken................................................... ...... 21 4.3 Stabiliseringspolitiken........................................ 23 4.4 Åtgärder för tillväxt........................................... ...... 24 4.5 Fördelningspolitiken.......................................... ...... 29 5 Den offentliga sektorn............................................. ...... 30 5.1 Det revideradebudgetförslaget........................ 30 5.2 Kommunernasekonomi..................................... ...... 33 5.3 Åtgärder förförnyelse........................................ ...... 34 Statsbudgeten och Särskilda frågor.............................. ...... 39 1 Statsbudgeten budgetåren 1989/90 och 1990/91..... 39 1.1 Beräkningsförutsättningar................................ ...... 39 1.2 Statsbudgetensinkomster och utgifter under /90 39 1.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter under /91 41 1.4 Statsbudgetenssaldo för /89 och 1990/91 45 2 Underliggandebudgetutveckling............................. 45 3 Statens lånebehovoch statsskuldens förändring..... .... 46 4 Statligagarantier..................................................... ...... 48 4.1 Redovisning avstatens garantiåtaganden....... 48 4.2 Övrigt................................................................ ...... 48 4.3 Upprättatlagförslag.......................................... ...... 49 5 Årsbokslut förstaten /89.............. 50 6 Disposition avrörliga krediter.................................. ...... 52 7 Finansfullmakten...................................................... 53 8 Statliga myndighetersställning inom mervärdeskaltesystemet Hemställan..................................................................... ...... 55 1989/90:150 Bilaga 1 Reviderad nationalbudget prop. Denreviderade nationalbudget, som härmed läggs fram, beskriver den internationellaoch den svenska ekonomins utveckling . Nationalbudgetenbygger på material från fackdepartement, olika verk och institutionen av den internationella utvecklingen har material erhållits från bl.a.OECD. Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på material frånstatistiska centralbyrån och den prognos somkonjunkturinstitutet publicerade . , konjunkturexperter och branschexperter har hörts, men berörda personerbär inte något ansvar för de bedömningar, som görs i nationalbudgeten. Ansvarigför den reviderade nationalbudgeten är statssekreteraren . Arbetethar letts av departementsrådet avslutades den 19april 1990. 1 Sammanfattning Prop. Den svenska ekonomin uppvisar en splittrad bild.Fortfarande råder över-hetlning på arbetsmarknaden och arbetslösheten är mycketlåg. Löner och priser stiger snabbi. blir det allt klarare attaktiviteten håller på att dämpas. Industrin känner av en tydlig försvagning avefterfrågan, både från export- och hemmamarknaden. Den samlade tillväxten i ekonomin kommer alt dämpasmarkant och som helhet undersliga . All siffran inle blir ännulägre beror på all hushållens realinkomster fortsätter att öka relativt mycketoch all avmattningen för investeringarna kommer med viss fördröjning. Detsammagäller för arbetslösheten, där årsgenomsnittet väntas stanna på 1,. Den negativatendensen för bytesbalansen håller i sig. Om lönerna fortsätter all stiga snabbi kommer avmattningenalt accentueras än mer nästa ån Det höga kostnadsläget medför alt investeringsklimatetförsämras och alt den utlandskonkurrerande industrin tappar marknadsandelar.Inflationstakten förblir hög. Hushållen får en köpkraftsförstärkning, även närhänsyn tagits till de nu föreslagna åtstramningsålgärderna. Den blygsammatillväxl som uppnås i ekonomin blir helt och hållet konsumtions-ledd. Åven i altemativet med låga löneökningar kommer tillväxtenatt bli blygsam 1991, men detta alternativ är ändå relativt gynnsamt.Investeringar och export utvecklas då bättre och infiationstaklen blir lägre.Uppgången av arbetslösheten begränsas. Den internationella ekonomin håller på att gå in i enavmailningsfas. Dämpningen har varit mest tydlig i Förenta staternaoch , medan tillväxten varit fortsatt god i ochKonlinentaleuropa. Det splittrade mönstret för de olika länderna väntas hållai sig framöven Del är främst investeringar och export som dämpas, medankonsumtionen hålls uppe relativt väl. Speciellt gäller detta för den amerikanskaekonomin. Åven i är den privata konsumtionen en drivkraft,eftersom in-komstskalterna sänks och immigrationen från späder påefterfrågan. Den appreciering av D-marken som inträffat får en dämpande effektpå företagens konkurrenskraft och på exporten. I OECD-området sammantagetberäknas tillväxttakten gå ned från till både i åroch nästa ån För förutses siffran bli en procentenhet lägre underprognosperioden. Arbetslösheten i industriländerna stabiliseras sannolikt pånuvarande nivå . Tabell 1:1 Internationella förutsättningar 1988 1989 1990 1991 BNP i , % 4,3 3,5 2 3/4 2 3/4 4 1/2 4 1/4 Konsumentpriser i (årsgenomsnitt). % Råoljepris,dollar per fat Dollarkurs i kr. Källor: och finansdepartmentet Trotskonjunkturavmattningen väntas nedgången i inflationen bli relativt Prop.1989/90:150 blygsam. Åven om arbetslösheten är hög föreliggerarbetskrafts- Bilaga 1.1 brist i flera landen vilkel sannolikt leder lill ökadelönekrav som flaskhalsar hämmar produktivitetstillväxten. Företagenförutses dock inte fullt ut kompensera sig genom all höja priserna, ulan istället krymper vinstmarginalerna.