prop · GD0369 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1989/90:69 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet . Skrivelsenredovisar inriktningen på ungdomspolitiken inför 1990-talet. Vidare redovisasvad som skall gälla för ungdomspolitiken inom vissa områden det närmaste året.Insatserna skall enligt skrivelsen koncentreras på de mest utsattaungdomsgrupperna med insatser som stärker demokratin och jämlikhetenför ungdomar. Förkännedom överlämnas boken . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11januari 1990 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , R. ,, , , , , , ,, , , , I regeringens skrivelse (skr. 1988/89:70) om ungdomsfrågorlämnades en redogörelse av regeringens arbete med ungdomsfrågorna. Denhuvudsakliga inriktningen för ungdoinspolitiken redovisades liksom planeradeinsatser och åtgärder . De åtgärder som redovisades i skrivelsenhar genomförts. Denredogörelse av aktuella insatser på ungdomsområdet som lämnades i skrivelsengav enligt min mening en heltäckande bild av vad som ingår i en samlad ungdomspolitikoch har lagt grunden för det fortsatta arbetet med ungdomsfrågorna. Det ärangeläget att göra en samlad redovisning av regeringens ungdoms-politik förbehandling av . Av den anledningen har jag valt att i denna skrivelsekortfattat lyfta fram regeringens insatser för ungdomar inom några aktuellaområden. beskriver jag regeringens ungdomspolitik för ungdomar iboken . Bokenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Syftet med boken är att informera ungdomarna själva omregeringspolitiken. Boken skall också inspirera ungdomar att ge synpunkter påden förda politiken och skapa möjligheter till en dialog mellan politiker ochungdomar. Jag har i detta ärende samrått med de för respektiveområde ansvariga statsråden. 2 Ungdomspolitikeninför 2.1Insatserår 1990 Min bedömning: Dagens ungdomar kan växa upp i ett samhälledär den materiella välfärden i stort är tryggad. Samhällets förändringar undersenare decennier har medfört att unga människors behov och engagemang harförändrats och tar sig annorlunda uttryck. ger en tilltagandesegregation i befolkningen vissa ungdomar sämre möjligheter att få del avvälfärdssamhället. De sociala klyftorna hotar att växa. Ungdomspolitiken skall koncentreras på fortsatta åtgärderför de mest utsatta ungdomsgrupperna. Därutöver sker insatser för att stärkademokratin och jämlikheten för ungdomar. Frågor som rör ungdomars villkor under1990-talet utreds särskilt. Ungdomspolitiken för följer den grundläggandeinriktningen . Inriktningen på ungdomspolitiken har varit att tryggaungdomars möjligheter att få arbete, bostad och en bra utbildning. Fortfarandefinns mycket kvar att göra på dessa områden men vi står också inför fleradelvis nya uppgifter Ungdomar har som regel ett stort engagemang för samhälletsom tar sig andra uttryck än ren partipolitisk verksamhet.Ungdomars kraft och engagemang i olika samhällsfrågor skall tas tillvara.Intresset för frågor som rör ansvarstagande, livskvalitet, miljö och fred måstefå komma till uttryck i sådana demokratiska former som passar unga människor idagens samhälle. Detta skall ske bl.a. genom insatser inom föreningslivet, ungdomsorganisationernaoch kulturen. Ungdomars inflytande och delaktighet i den kommunala planeringenbehöver stärkas. För vissa ungdomar har välfärdssamhället fått negativakonsekvenser. En tilltagande segregation i samhället har inneburit att det finnsungdomar som växer upp i miljöer där våld, missbruk och kriminalitet allt merkommit att tillhöra vardagslivet. Möjligheterna för dessa ungdomar att få delav välfärdssamhället blir begränsade. De sociala klyftorna hotar att växa.Insatserna inriktas på att försöka lösa problemen för ungdomar som av olikaskäl har sämre uppväxtvillkor och utvecklingsmöjligheter. Regeringen har också tillsatt en utredning (C 1989:06) omungdomars villkor . 2.2Ungdomars möjligheter att påverka - ökad demokrati och jämlikhet för ungdomar Min bedömning: Unga människor har ett stort engagemang församhället som måste tas tillvara. En särskild ungdomsutredning skall geförslag till åtgärder för att stärka demokratin och jämlikheten för ungdomar.Barns och ungdomars egna aktiviteter och möjligheter till inflytandeuppmuntras genom särskilda projektmedel till organisationer som bedriver barn-och ungdomsverksamhet. Stödet till ungdomsorganisationerna förbättras genom entydligare inriktning på aktiviteter och uppföljning. Former för ungdomarsinflytande i den kommunala planeringen måste utvecklas. Ungdomsutredning för demokrati och jämlikhet För att utvecklas och må bra är det viktigt att ungamänniskor kan känna gemenskap och solidaritet med andra människor och vela attde har en uppgift. För att alla ungdomar skall få uppleva detta måstejämlikheten mellan olika grupper av ungdomar stärkas, liksom jämställdhetenmellan könen. Utredningen om ungdomars villkor skall särskiltbelysa hur demokrati och jämlikhet för ungdomar kan stärkas. Ettslutbetänkande skall presenteras . Utredningen skallredovisa förslag till olika åtgärder och vilka som skall ansvara för dessa.Utredningsarbetet skall bedrivas så att ungdomar och olika grupper som i sittdagliga arbete kommer i kontakt med ungdomar också kan få lämna synpunkter ochförslag under utredningsarbetet. Barn- och ungdomsorganisationerna får en allt störrebetydelse. Statligt stöd fördelas till ungdomsorganisationerna. Den allrastörsta delen utgörs av de centrala och lokala bidragen. Även olikaprojektmedel delas ut. Prioriterade områden är: - uppsökandeverksamhet med inriktning mot barn och ungdomar som står utanförföreningslivet, - utveckling avdemokratiska former i föreningslivet, i skolan eller i bostadsområdet, - insatser föratt göra föreningar m.m. mer delaktiga i samhällsplaneringen, - aktiviteter föratt förebygga våld och motsättningar i samhället. Barn- och disponerade 30 milj.kr.ur allmänna arvsfonden till utvecklingsarbete bland ungdomar. Detta stöd utgårfrämst till ungdomslokaler, klubbstugor och försöksprojekt av olika slag ifrågor som engagerar ungdomar som inte tidigare varit föreningsaktiva. Särskiltprioriteras projekt som rör.miljö, kultur, musik, anti-våld och drogförebyggandeverksamhet. Förutom dessa områden skall särskilt uppmärksammas projekt somberör invandrarungdomar, ungdomar i glesbygd samt jämställdhet. Inomidrottsrörelsen sker en viktig del av verksamheten för barn och ung- Skr1989/90:69 dom. Idrottsrörelsen aktiverar ett stort antal barn, ungdomar ochderas föräldrar och har därför en viktig social funktion. Idrotten gerungdomar förebilder och söker bidra till att stävja icke önskade socialabeteenden såsom fusk, våld och rasism. Jämställdhetsåtgärder inom idrottsföreningar och andraungdomsorganisationer har stor betydelse. Inte minst är satsningar på flickidroltoch jämställd idrott angelägna. Jämställdheten mellan flickor och pojkarstimuleras genom särskilda projektmedel. Prioriterade områden är åtgärdsinriktatutvecklingsarbete i syfte att få fler flickor som ledare och förtroendevaldaliksom anpassning av verksamhetsformer och innehåll efter både pojkars ochflickors behov. Stora grupper av ungdomar genomför betydande insatser i deolika miljö-och naturvårdsorganisationerna. Även inom de övrigaungdomsorganisationerna, t.ex. de religiösa och de politiska ungdomsförbunden,har miljöfrågorna en mycket stark ställning. Miljöfrågorna har blivit en av deviktiga frågor där ungdomsorganisationerna har utvecklat ett gott samarbete. Statligt stöd till ungdomsverksamhet lämnas både tillcentral och lokal verksamhet. En stor del av det lokala stödet går tillungdomsverksamhet inom idrottsrörelsen. kommer att få ett särskilt uppdrag attta fram förslag till nya regler för fördelning av bidrag till central och lokalungdomsverksamhet. Avsikten är att förbättra stödet till lokal verksamhet ochatt ge organisationerna själva större inflytande över användningen.Riksidrottsförbundet föreslås utforma de förslag till regler som skall ligga tillgrund för fördelningen av idrottens del av bidraget till lokalungdomsverksamhet. Ambitionen är att det nya och förbättrade stödet skallvara i funktion redan under /91. För att markera den betydelse ungdomsorganisationernatillmäts och för att klargöra den kommunala kompetensen har kommuner ochlandsting genom lagen (SFS 1989:977) om kommunalt stöd tillungdomsorganisationerna fått kompetens att stödja ungdomsorganisationer, ävende politiska ungdomsorganisationerna, utan att särskilda villkor omverksamhetens inriktning behöver anges i besluten. Det är viktigt att stödja fritidsledare och ideella ledarei deras engagemang för barn- och ungdomsarbete. Föreningslivets möjlighetertill framtida ledarförsörjning ses över som folkhögskolans framtidutreds. Det är enligt min mening nödvändigt att lyfta framungdomen i den kommunala planeringen. Ungdomars intressen och behov genomsyrarnästan alla sektorer i samhället. Planeringen måste dock samordnas utifrån enhelhetssyn på ungdomar Ökad samverkan, flexibilitet och öppenhet förförändringar bör vara planeringens utgångspunkter Från samma utgångspunkterstartar kommunförbundet projektet . Ungdomarbör också vara delaktiga i planeringsprocessen, exempelvis genom inrättande avs.k. I samarbete mellan och socialstyrelsenpågår ett utvecklingsarbete i syfte att söka metoder och former för en sektorsövergripandeungdomsplanering. Ett 20-tal kommuner har påbörjat ett utvecklingsarbete medatt ta fram särskilda sektorsövergripande ungdomsplaner fastställda avkommunfullmäktige. Ungdomarmåste få mötesplatser där de själva kan ta ansvar för vissa verksamheter. Inågra kommuner startas nu s.k. ungdomshus med varierande verksamheter ochorganisation. Jag följer med stort intresse denna utveckling. 2.3 Ungdomar och kulturen Min bedömning: Barn och ungdomars kulturvanor grundläggs itidiga år Särskild uppmärksamhet bör ägnas barn- och ungdomskulturen samtfolkrörelsernas roll i denna. Samhällets insatser för barn- och ungdomskulturenskall samordnas och kommunernas roll för att främja kulturaktiviteter för barnoch ungdom betonas. Ett förslag till åtgärdsprogram mot videovåldet harupprättats. Kulturvanor grundläggs i tidig ålder. Om barn och ungdomarfår goda möjligheter att ägna sig åt eget skapande och åt att upplevalitteratur, musik, dans, teater och konst under sin uppväxt ökar också derasförutsättningar att som vuxna delta i kulturlivet. Genom att ge utrymme åtkulturverksamhet i de miljöer där barn och ungdomar vistas kan den påett naturligt sätt anpassas till deras intressen och behov. Kommunernasengagemang i barn- och ungdomskulturen är därför av stor betydelse. De sammantagna samhällsinsatserna för barn- ochungdomskulturen är omfattande. 1 kommunerna behöver dock en bättre samordningske för att maximalt kunna utveckla barn- och ungdomskulturen. Regeringen hartillsatt en arbetsgrupp som kommer att presentera ett program för barn- ochungdomskultur . Syftet är att underlätta kontakterna mellan lokala ochcentrala nivåer och att i en lättillgänglig form sprida information om hur mankan utnyttja tillgängliga resurser för att utveckla musik, teater, dans, konst,litteratur, film och video för barn och ungdom. Programmet skall därförutformas som en katalog över olika erbjudanden som intresserade kommuner kanvälja ifrån. På detta sätt ges en ökad uppmärksamhet åt barn-och kulturfrågor. En viktig utgångspunkt vid utformningen av förslagen inomkulturområdet i årets budgetproposition är att betona de samhällsstöddainstitutionernas ansvar för barn och ungdom. Regeringen avser att ta initiativtill att en dialog med kulturinstitutionerna kommer till stånd i denna fråga. Den statliga kulturbudgeten skall under innevarandemandatperiod förstärkas med 300 milj.kr. I detta sammanhang ingår ökadeinsatser för barn-och ungdomskulturen. Som en följd av denna satsning förstärksbl.a. och ungdomsteatern.En betydande del av förstärkningen till de fria teatergrupperna skall gå tillbarn- och ungdomsteaterverksamhet. Barn- och ung-domsensemblerna vid de trestora institutionsteatrarna , och Göteborgsstadsteater får ökat stöd för att vidareutveckla sin verksamhet. Länsteatrarfår resurser för att utveckla sin barn- och ungdomsteater. Vidare beaktassärskilt behovet av en tillfredsställande teaterförsörjning i län som i dagsaknar en egen teaterinstitution. Av storbetydelse är också lokal försöksverksamhet med video, s.k. mediaverkstäder.Många ungdomar har utnyttjat mediaverkstäderna för att framställa egnavideofilmer. föreslås ökat stöd till upprättande av flermediaverkstäder. Dagens unga generation växer upp i ett bildintensivtsamhälle. Det är angeläget med insatser som gör det lättare för barn ochungdom att kritiskt värdera det som visas. är det viktigt attunderstryka de vuxnas relationer till ungdomar i detta sammanhang. Vuxna måsteengagera sig och ge sig tid att lyssna och prata med ungdomarna och hjälpa tillatt påverka val och intryck av det som visas i bildmedia. har en ökadspekulation i våld blivit tydlig. Olika kommersiella intressenter saluförvideofilmer med våldsförhärligande budskap. Regeringen har därför upprättat ettförslag till åtgärdsprogram mot videovåldet med syfte att begränsa spridningenav våldsskildringar i film och på video. I programmet föreslås en väsentligstraffskärpning för brott mot videovåldslagen och en förstärkt övervakningsorganisation.Ett särskilt råd mot videovåld skall inrättas för att följa marknaden ochbevaka efterlevnaden av lagarna. Utbildning och information skall främjasliksom frivilliga insatser mot skadliga våldsskildringar skall få stöd. Regeringens förslag till åtgärdsprogram kommer att läggasfram i en proposition till . 2.4 Ungdomar och utbildning Min bedömning: Ungdomar skall få bättre möjligheter attvälja en utbildning som passar dem som utbildningen anpassas bättreför framtidens arbetsmarknad. Reformerningen av gymnasieskolan ökar möjlighetenatt välja utbildning som social och köns-mässig snedrekryteringmotverkas. En expertgrupp tillsätts för att analysera betygens betydelse. Den planerade reformeringen av gymnasieskolan är ettviktigt led i ambitionen att alla ungdomar skall kunna få en platsi gymnasieskolan. Den försöksverksamhet med treåriga yrkeslinjer som pågårutökas med 1 200 platser till att omfatta 11200 platser. Olika förslag om enreformering av gymna.sieskolan har tagits fram. Avsikten är att föreläggariksdagen en samlad proposition om gymnasieskolans struktur och om principernaför den För att analysera betygens betydelse tillsätts en Skr. 1989/90:69 särskild expertgrupp. Gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrad ungdom blirlättare tillgänglig. Detta möjliggörs genom förslag om statlig finansiering avomvårdnaden för sådana elever vid gymnasieskolorna i () ochAn-gered () samt i . Arbetsmiljön i skolan är viktig liksom möjligheterna tillett ökat inflytande över denna. Regeringen kommer attförelägga en proposition (prop. 1989/90:61) om elevmedverkan iarbetsmiljöarbetet. I propositionen föreslås ändringar i arbetsmiljölagen(1977:1160) som ger elever på högstadium, gymnasieskolan ochstuderande på högre utbildningsnivåer och i vuxenutbildning tillfälle attmedverka i arbetsmiljöarbetet på arbetsstället genom elevskyddsombud. Vidareföreslås att arbetsmiljölagen blir tillämplig på låg- ochmellanstadier i samma utsträckning som gäller på skolområdet iövrigt. Ändringarna föreslås träda i kraft . Tillgängligheten till högskolan ökar genom införande avnya tillträdesregler samt det förbättrade studiemedelssystemet. En forskningsproposition är planerad att föreläggasriksdagen . I denna kommer frågor om barn- ochungdomsforskningen att särskilt beaktas. Med anledning av bl.a. ett mycket högt olyckstal förungdomar i trafiken inrättas fr.o.m. en prövotid på två årför nyblivna körkortsinnehavare. Först prickfri körningpermanentas körkortet. En ny kursplan för förarutbildningen med förbättradepedagogiska inslag har antagits. Medel har också anslagits till organisationersom informerar i skolorna om biltrafikens olycksoffer och deras rehabilitering. 2.5 Ungdomar och arbete Min bedömning: Flertalet ungdomar bör kunna få ett arbetepå den öppna arbetsmarknaden. En utökad samverkan mellan myndigheterna ochutveckling av individinriktade lösningar för ungdomar med mycket svag ställningpå arbetsmarknaden är angelägen. Invandrar-och flyktingungdomens situation påarbetsmarknaden behöver ägnas särskild uppmärksamhet. Den rådande arbetsmarknadssituationen ger förutsättningaratt stärka ungdomars position på arbetsmarknaden. Det kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar mellan 16till är föremål för en utredning där ansvarsfördelning och organisationövervägs. En proposition planeras . Arbetslösa ungdomar i åldern skall fr.o.m. 1juli 1989 i första hand erbjudas arbete på den reguljära arbetsmarknaden genomen intensifierad arbetsförmedling med jobbsökaraktiviteter, i andra handutbildning. Ungdomar som trots detta inte kan anvisas reguljärt arbete ellerutbildning skall hänvisas till inskolningsplatser med arbete på heltid.Inskolningsplatser Detta system ersätter den tidigare ungdomslagen. Särskildainsatser för ungdomar med svag ställning på arbetsmarknaden är underutveckling. På regeringens uppdrag har ochsocialstyrelsen initierat olika försöksverksamheter i några av landets kommuner.Syftet är att stärka och utveckla samarbetet mellan socialtjänst ocharbetsförmedling samt utveckla mer individuella metoder och lösningar.Uppdraget skall redovisas till regeringen . AMSbedriver uppsökande verksamhet bland handikappade med förtidspension ellersjukbidrag för att erbjuda dem arbete, utbildning eller praktik. Projektet,Arbete åt unga handikappade, kommer att fortsätta även under budgetåret1990/91. Mångaungdomar vill starta eget. Detta kan ske i kooperativ form. Underåren 1987-1989 har genom Kooperativa rådets utvecklingssystem för nykooperationbildats ett 15-tal lokala och regionala kooperativa utvecklingscentra (LKU)runt om i landet. Dessa centra, som stöds av den lokala kooperationen, erbjuderekonomisk och juridisk rådgivning till grupper av människor som vill startakooperativ verksamhet. Genom denna hjälp har ett par hundra kooperativaverksamheter inom olika branscher kunnat starta . Iglesbygd har kooperativen haft effekter för sysselsättning och samhällsserviceoch i storstadsregionerna har kooperativen skapat närhet och social gemenskap.Totalt finns f.n. ca 1200 s.k. ny-kooperativ. I många skolor driver t.ex.eleverna egna skolcaféer. Invandrarungdomenssituation på arbetsmarknaden behöver uppmärksammas. I det allmännaungdomsarbetet kommer villkoren för denna grupp att särskilt lyftas fram. Dettasker bl.a. genom den tidigare nämnda ungdomsutredningen. Utredningen skallsärskilt ta fram en heltäckande bild av invandrarungdomens situation iförhållande till övriga ungdomar Ett förslag skall presenteras senast den 31juli 1990. Jag harockså för avsikt att i samråd med berörda fackdepartement söka få till ståndsärskilda projekt för barn och ungdomar i invandrartäta områden. En samordningav insatserna i dessa bostadsområden är nödvändig. 2.6 Ungdomar och boende Min bedömning: Bristen på bostäder slår hårt mot ungdomar.Statliga insatser görs både för att öka bostadsbyggandet och för att stärka ungdomarnasställning på bostadsmarknaden. De kommunala bostadsförsörjningsprogrammenmåste lyfta fram ungdomarnas bostadsbehov och verka för enförbättrad bostadsförmedling i kombination med en utveckling av merokonventionella lösningar av boendeformer för ungdomar. Nära hälften av de registrerade bostadssökande ikommunerna är ungdomar som bor kvar i föräldrahemmet. Ungdomarna efterfrågarsom regel mindre hyreslägenheter i flerbostadshus. Många ungdomar har också ett stort intresse för nyabostadsformer och ett merokonventionellt boende. Bostadsbristen för ungdomar är fortfarande mycketstor. En viss utplåning av tillgång och efterfrågan på bostäder i små ochmedelstora kommuner har skett men i storstadsområdena råder fortfarande enpåtaglig brist på bostäder. Regeringensinsatser syftar till att öka bostadsbyggandet. På kort sikt finns det behov avsärskilda åtgärder för att lösa ungdomars boendesituation. Jag anser att det ärangeläget att kommunernas bostadsförsörjningsprogram innehåller särskildaavsnitt om ungdomars bostadsbehov och kommunens framförhållning inför dessabehov. har de flesta kommuner en sådan planering när det gäller andragrupper i samhållet t.ex. äldre och handikappade. Regeringensungdomsboendedelegation har framför allt fört diskussioner med kommunerna omhur bostäder i det befintliga bostadsbeståndet kan frigöras för ungdomarsbehov. Vidare har ungdomsbostadsstödet samt den kommunala bostadsförmedlingensroll diskuterats. Ungdomsboendedelega-tionen bör fortsätta att stimulera, följaoch informera om pågående försöksverksamheter på bostadsmarknaden. Erfarenheternafrån de kommuner som arbetar med det särskilda ekonomiska ungdomsbostadsstödetför att öka tillgången på bostäder är mycket goda. Stödet har gjort det möjligtatt hålla boendekostnaderna i nyproducerade lägenheter på en lägre nivå ochsamtidigt möjliggjort särskilda resurser för ungdomar vid bostadsförmedlingen.I dag utnyttjar 67 kommuner det särskilda ungdomsbostadsstödet. Det är minförhoppning att många fler kommuner skall komma att utnyttja detta stöd. 2.7 Ungdomar och familjen Minbedömning: Samhällets insatser skall stödja familjen i dess olika roller ochbidra till att barnen får växa upp under bästa tänkbara betingelser. Mångaunga människor bildar tidigt familj och behöver olika former av stöd för attklara påfrestningar vad gäller ekonomi, relationer och föräldraansvar. Det ärangeläget att den kommunala barnomsorgen och skolan utvecklar fler modeller förföräldramedver-kan. Samhälletsstöd till framför allt unga barnfamiljer är angeläget. För att barn skall kunnaväxa upp under gynnsamma villkor är det viktigt att föräldrama klarar avekonomi, relationer och föräldraansvar. Särskilt viktigt är det att stimuleraoch stödja pappor till att bli mer delaktiga i den dagliga omvårdnaden av bamen.Vid en eventuell skilsmässa är det särskilt väsentligt att en vardaglig kontaktkan upprätthållas med båda föräldrarna. Det harvisat sig att många ungdomar - särskilt pojkar - inte har haft en stabil manligförebild under uppväxten. I samband med föräldraförsäkringens utbyggnad görsökade informationsinsatser i syfte att stimulera pappor till att ta föräldraledigt. Jag vill i sammanhanget också understryka vikten av attdet inom den kommunala barnomsorgen och skolan utvecklas fler modeller för föräldra- medverkan.Det pedagogiska värdet av detta är stort då föräldramedverkan i sig innebär enform av föräldrautbildning som aktiva vuxna blir mönsterbildande förbarnen. Föräldrakooperativa daghem utgör bra exempel på hur värden somdemokrati, engagemang och delaktighet kan förenas och tjäna somförebild för förebyggande barn- och ungdomsverksamhet. Inom ramen för denförnyelse av offentliga sektorn som pågår med bl.a. en utveckling mot mindre,självstyrande enheter bör det inom den traditionella barnomsorgen och skolanvara fullt möjligt att utveckla olika former för självstyre och föräldraengagemang. Många ungabarnfamiljer är utsatta i dagens samhälle och ofta drabbas barnen mest. Det ärdärför angeläget att kan utveckla sina metoder att arbeta medbarnfamiljer. I många fall finns bara en vårdnadshavare i familjen, som regelmamman. Det är särskilt viktigt att i arbetet med dessa familjer få in positivapappaförebilder. Organisationer som arbetar med utsatta barn och derasfamiljer bör få fortsatt stöd. Den ungabarnfamiljens ekonomi blir ofta utsatt för stora påfrestningar inte minst somen följd av tidigare grundlagda konsumtionsmönster. Det är därför angeläget atti förebyggande syfte utveckla den kommunala konsument- och budgetrådgivningen.Socialstyrelsen och har regeringens uppdrag att gemensamtutveckla kommunernas insatser därvidlag. antog enkonvention om barnets rättigheter. Regeringen har beslutatatt underteckna konventionen möjligt.