prop · GD0385 · 1989-12-31 00:00:00 — Även omsvaranden inte uttryckligen bestrider ansökningen, kan han sålunda lämnasådana uppgifter atl myndigheten finner all utslag inte bör meddelas ienlighet med ansökningen. Såsomanförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.10.5) bör del för attöverlämnande skall ske i de nu aktuella fallen krävas alt sökanden begär detta.Därför föreskrivs i paragrafen all myndigheten skall behandla ansökningen somom svaranden bestritt den. Del innebär i detta sammanhang all myndighetenskall underrätta sökanden dels om sill antagande all yrkandet är ogmndal ellerobefogat, dels om all målet kommer all avskrivas, om sökanden inte inom treveckor från underrättelsens avsändande skriftligen begär att målet överlämnas lilltingsrätt. Underrättelsen behöver inte delges enligt reglerna idelgivningslagen ulan kan ske formlöst. Skälenför att ett yrkande skall anses som ogrundat kan variera. Del kan till attbörja med röra sig om ell krav som del är alldeles klart atl rättsordningeninte ställer sig bakom, t.ex. en skuld som har brottslig bakgmnd. Del kan ocksåvara så all det rättsfaklum som sökanden åberopar inte kan ge den rättsföljdsom yrkandet går ul på; ell exempel på detta kan vara all skadestånd yrkas fören handling som enligt klar praxis överhuvudtaget inte kan gmndaskadeståndsskyldighet. Ellexempel på ell obefogat yrkande kan vara atl sökanden under åberopande av en ioch för sig skadeståndsgmndande handling begär skadestånd av svaranden förpsykiskt lidande med ell orealistiskt stort belopp. Kronofogdemyndighetensbeslut all överlämna målet till tingsrätt får inte överklagas (56 §). Inteheller får tingsrätten återlämna målet till kronofogdemyndigheten, även omtingsrätten inte delar uppfattningen all yrkandet kan antas vara ogmndal ellerobefogat. 1 stället skall målet handläggas fullt ul vid tingsrätten. Iparagrafens andra stycke tas upp en presumtion för all yrkanden som avser ersättning för inkassoåtgärder skall antas vara ogmndade eller obefo gade i vissa fall. Som nämnts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.10.5) är dessa fordringar numera av civilrältslig natur Gfr prop. 1980/81:10). Domstolarna kontrollerar emellertid självmant att yrkandena inte går utöver vad som är lagligen medgivet. Sålunda anges i lagen (1981:739) om ersättning för inkassokoslnader m. m. vilka ålgärder som är ersättningsgil la och i förordningen (1981:1057) med samma namn anges med vilka belopp olika ålgärder ersätts. Deålgärder som är ersättningsgilla enligt den nämnda lagen är betal- Prop.1989/90:85 ningspåminndse, inkassokrav och upprättande av amorteringsplan. 1samtliga fall gäller krav på skrifllighet och även vissa andra krav. En gmndläggandefömtsättning för räll till ersättning är atl åtgärden har varit skäligenpåkallad för all ta lill vara borgenärens räll. I förordningen anges attersättning för de olika inkassoåtgärdema utgår med högst vissa belopp, om detinte finns särskilda skäl för annal. Avsiktenär all kronofogdemyndigheten i del nya förfarandei självmant skall pröva omyrkandet om ersättning för inkassoåtgärder står i överensstämmelse med dennämnda författningsregleringen. Vid denna kontroll bör nuvarande praxis vid tingsrällematjäna som vägledning. Denna kan kort sägas innebära följande. Borgenären skallange vilket datum inkassoålgärden i fråga vidtogs saml åtminstone påstå allåtgärden uppfyllt de formella kraven enligt lagen om ersättning för inkassokoslnaderm.m. Vidare görs en översiktlig bedömning i frågan om åtgärden varit skäligenpåkallad för all ta lill vara borgenärens rätt. Slutligen kontrolleras all debelopp som yrkas inte överstiger de fastställda normalbeloppen eller, om så ärfallet, att del angivils godtagbara skäl för del. Del torde vara sällsynt att ellyrkande som sammanfaller med normalbdoppel inte godtas. mån kronofogdemyndigheten finner all ell yrkande om ersättning för inkassoålgärdinte överensstämmer med författningsregleringen, skall yrkandet antas vara ogmndaleller obefogat. Del innebär alltså alt sökanden skall underrättas om all måleti den delen kommer atl avskrivas om han inte begär att del överlämnas lilltingsrätt. Reglemai andra stycket gäller både de fall då ett yrkande om ersättning för inkassoålgärdframställs självständigt och då yrkandet framställs tillsammans med huvudyrkandel,dvs. del yrkande som föranlett inkassoålgärden. Omdet i ell mål om särskild handräckning är uppenbart att sökandens yrkande är ogmndal,skall ansökningen genast avslås. Imål om särskild handräckning skall kronofogdemyndigheten enligt förevarandeparagraf genast ogilla en ansökan, om del är uppenbart att yrkandet är ogmndal.Kronofogdemyndighetens prövning av ansökningen är alltså på del här stadietinskränkt lill uppenbara fall. Som framgår av 43 § skall en mer ingåendeprövning ske i samband med att utslag skall meddelas, oavsett om svarandenlämnat ansökningen ulan erinran eller inte. Föreläggandeför svaranden att yttra sig 25 § upp ansökningen, skall svaranden föreläggas all till myndigheten yttra sig inom viss lid från det all ansökningen delgavs honom. Tiden får inte ulan särskilda skäl bestämmas lill . Om ansökningen inteavvisas eller avslås direkt och om målet inte avskrivs Prop. 1989/90:85eller överlämnas lill tingsrätt, skall kronofogdemyndigheten enligt förevarandeparagraf utförda ell föreläggande för svaranden att yttra sig över ansökningen. Kronofogdemyndighetenskall bestämma den tid från delgivningen av föreläggandel inomvilken svarandens yttrande över ansökningen skall ha kommit in lillkronofogdemyndigheten specialmoliveringen till 42 och 43 §§). Tiden fårenligt andra meningen inte utan särskilda skäl bestämmas till mer än tvåveckor, men i normala fall bör del räcka med . bmkardomstolarna bestämma motsvarande lid lill mellan sex och . Med tankepå all svaranden i mål om betalningsföreläggande och vanlig handräckning intebehöver motivera sitt bestridande för all undgå utslag kan ell lämpligtriktmärke vara . Alt del i vissa fall vid avhysning finns skäl allbestämma en längre lid har nämnts under 14 §. Även i mål om särskildhandräckning kan del finnas skäl atl bestämma en något längre lid, eftersomsvaranden i dessa fall ofta har anledning alt vara mer utförlig vid etteventuellt bestridande. Å andra sidan är målen om särskild handräckning oftabrådskande, varför svarstiden inte skall sättas längre än nödvändigt. Liksomi dag kan liden förlängas av kronofogdemyndigheten, om svaranden begär delinom den förelagda liden och kan åberopa godtagbara skäl för sin begäran. Allföreläggandel skall delges svaranden enligt reglema i delgivningslagen följerav 29 §. Svarandenskall i föreläggandet upplysas om atl målet kan komma atl avgöras även om haninte yttrar sig över ansökningen. Han skall också uppmanas att, om hanbestrider ansökningen, ange skälen för bestridandel. Svarandenskall vidare uppmanas all lämna de uppgifter om sig som avses i 33 kap. 1 §första tredje styckena i den mån uppgifterna i ansökningenär ofullständiga eller felaktiga. Om det behövs, får svaranden föreläggas atlvid vite lämna sådana uppgifter. Paragrafenupptar föreskrifter om den information som svaranden skall få i samband medföreläggandet. 1första stycket anges den information som måste bedömas vara av särskild betydelse för svaranden, nämligen upplysningen alt målet kan komma atl avgöras även om han inte hör av sig lill myndigheten. Härav följer all han riskerar ell utslag mot sig i enlighet med ansökningen, om han inte bestrider inom rätt lid. Svaranden skall också uppmanas alt, om han bestrider ansökningen, ange skälen för bestridandel. I 28 § anges all ytterligare föreskrifter om den information som skall ges i föreläggandel meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Föreläggandet och informationen skall ha delvis olika innehåll beroende på om ansökningen avser belalningsföreläggande, vanlig handräckning eller särskild handräckning. Iandra stycket anges all svaranden i föreläggandel skall uppmanas all Prop.1989/90:85 lämna kompletterande uppgifter om sig själv i den mån de uppgiftersom sökanden har lämnat i del avseendet är ofullständiga eller felaktiga. Alldenna föreskrift lagils upp i lagen motiveras av föreskriften i andra meningen.Där sägs att uppmaningen vid behov kan ske i form av ett vites-sanktioneratföreläggande. Detta överensstämmer i sak med vad som gäller . De uppgiftersom avses är sådana som anges i 33 kap. 1 § första tredje styckena RB, lillvilket lagmm paragrafen hänvisar. Fråganom utdömande av vite som förelagts med stöd av denna paragraf lorde få prövasav kronofogdemyndigheten själv, jfr 6§ andra stycket lagen (1985:206) om viten. Omsökanden begärt ersättning för sina kostnader i målet, skall kronofogdemyndigheteni föreläggandet ange den kostnadsersättning som svaranden kan åläggas altbetala, om utslag meddelas i målet. Reglemaom partemas räll lill ersättning för sina kostnader i den summariska processenfinns i 46 51 §§. Av 17 § följer all sökanden redan i sin ansökan skallframställa sina yrkanden om kostnadsersättning och ange vari kostnadema består.1 förevarande paragraf anges all kronofogdemyndigheten redan i föreläggandettill svaranden alt yttra sig över ansökningen skall upplysa svaranden om vadhan kan åläggas all betala i kostnadsersättning, om utslag meddelas. Sökandensrätt till ersättning för arbete eller arvode kommer också i det nya förfarandetalt vara begränsat till visst högsta belopp, i huvudsaklig överensstämmelse medvad som gäller enligt förordningen (1981:1056) om ersättning förkostnader i mål om lagsökning, betalningsföreläggande eller handräckning vidtingsrätt. skall också i likhet med vad som gäller självmant kontrollera att sökandens kostnadsersättningsyrkande står iöverensstämmelse med föreskriftema i en ny motsvarande förordning och vidbehov justera de yrkade beloppen. En sådan justering är alltså normall inteberoende av invändning från svaranden (49 §). Enannan sorts kostnader är de som anges i lagen (1981:739) om ersättning för inkassokoslnaderm. Hur yrkanden om inkassokoslnader skall hanleras framgår av 23 § andrastycket. Inkassokoslnadema skall specificeras i ansökningen och iföreläggandel till svaranden skall del av myndigheten godtagna beloppet anges. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vadföreläggandel ytterligare skall innehålla. Eftersomföreläggandet Gamle därvid fogade handlingar) är den enda handling i den nyasummariska processen som skall delges svaranden 119 enligt reglema idelgivningslagen, är det viktigt all denne i samband med Prop. föreläggandel ges enförhållandevis fullständig informaiion om förfarandet och vad det kan innebäraför hans del. Viss informaiion som skall lämnas har angetts i de bådaföregående paragrafema. föreläggandel i övrigl börinnehålla torde däremoi inte behöva anges i lag. Paragrafen anger allregeringen meddelar de ytterligare föreskrifter som Regeringen fårockså bestämma all annan myndighet skall besluta Denytterligare informaiion det kan vara fråga om bör i första hand avse delfortsalla förfarandei och vad detta kan innebära för svaranden. Som exempel kannämnas upplysningar om all bestridandet måste vara skriftligt, alt uteblivetbestridande med största sannolikhet innebär all ett utslag kommer atl meddelasmot svaranden i enlighet med vad sökanden begärt, all han kommer altunderrättas om ell sådant utslag i ell vanligt lösbrev och all han har räll altbegära återvinning av utslaget inom en månad efler del alt detta har meddelatseller, i mål om särskild handräckning, all överklaga utslaget lill hovrätt . Del bör vidare anges när ett utslag kan vara all vänta i målet, såalt svaranden kan underrätta kronofogdemyndigheten om han inte kan nås på sinvanliga adress vid den liden. Föreläggandet bör också innehålla en uppmaning lillsvaranden alt lill kronofogdemyndigheten anmäla en sådan adressändring. Enviktig upplysning är all ett kommande utslag normall kan verkställas så snartutslaget har meddelats och all då ytterligare kostnader kan tillkomma. Enannan upplysning som bör lämnas är konsekvensema av etl eventuelltbestridande. All betalning av den aktuella skulden inte skall ske tillkronofogdemyndigheten under handläggningen av ett mål om betalningsföreläggandebör också anges. Svaranden bör i stället upplysas om all han, om han villfullgöra förpliktelsen frivilligt på det här stadiet, bör vända sig direkt lillsökanden. Svaranden i etl mål om särskild handräckning bör upplysas om atleventuella kostnadsyrkanden måste anges i bestridandel (32 §). Föreläggandetskall tillsammans med en kopia av ansökningshandlingama delges svaranden ienlighet med vad som enligt gäller för delgivning av stämningi tvistemål. I ett mål om betalningsföreläggande eller vanlig handräckning fårdelgivning dock inte ske genom kungörelse enligt 15 § delgivningslagen(1970:428). Iparagrafen anges all föreläggandet för svaranden atl yttra sig över ansök ningen skall delges denne tillsammans med en kopia av ansökningshand lingama, i enlighet med vad som är föreskrivet för delgivning av stämning i tvistemål. I mål om belalningsföreläggande eller vanlig handräckning får enligt andra meningen delgivning dock inte ske genom kungörelse enligt 15 § delgivningslagen (1970:428). I mål om särskild handräckning finns 120 Den nya lagen innehåller ingen motsvarighet lill det Prop.1989/90:85 förbud att delge en ansökan om betalningsföreläggande utomlands somi dag gäller enligt 24 § lagsökningslagen. Attdelgivning skall ske i enlighet med vad som är föreskrivet för delgivning avstämning i tvistemål innebär atl 33 kap. 6 § andra stycket RB skall tillämpas.Där sägs atl stämning i tvistemål inte får delges enligt 12 § delgivningslagen,om det inte finns anledning alt tro all den sökte har avvikit eller eljesthåller sig undan. Delgivning enligt 12 § delgivningslagen innebär att handlingamaöverlämnas lill någon annan än den sökte personligen (surrogatdelgivning).Handlingen kan i dessa fall lämnas till någon vuxen medlem av hans hushålleller lill hyresvärd eller lämnas på den söktes kontor, om vissa i lagenföreskrivna villkor är uppfyllda. Näransökan gjorts genom ADB-medium med stöd av 9 § andra meningen finns normaltinga ansökningshandlingar som kan delges svaranden tillsammans medföreläggandel. 1 dessa fall kan det vara tillfyllest all la in ansökningensinnehåll i själva föreläggandet. Hardelgivning inte kunnat ske, skall kronofogdemyndigheten pröva om försöken tilldelgivning skall fortsätta eller om sökanden skall erbjudas all själv ombesörjadelgivningen. Hänsyn skall därvid las till del arbete och den kostnad somdittills har lagts ned på delgivningen, fömtsättningarna för att fortsattaförsök skall lyckas saml omständigheterna i övrigt. Erbjudandet får sändas medposlen till sökanden under hans i målet uppgivna adress eller förmedlas på annallämpligt sätt. sökanden erbjudandel, tillämpas 32 kap. 2 §rättegångsbalken. I annal fall skall ansökningen avvisas. Detkan inträflFa att kronofogdemyndigheten trots upprepade försök inte lyckasdelge svaranden föreläggandel. Del kan vara så att fömtsättningar finns varkenför s.k. spikning eller för delgivning genom kungörelse. I dessa fall skallenligt förevarande paragraf, som motsvarar nuvarande 31 c § tredje stycketlagsökningslagen, sökanden erbjudas att överta delgivningsförsöken. Om haninte accepterar detta, skall ansökningen avvisas. Om han accepterar menmisslyckas all delge inom utsatt tid, tillämpas 32 kap. 2 § RB, vilket innebärall ansökningen förfaller, om inte svaranden ändå inkommit med yttrande imålet. Lagrådethar förordat en delvis annorlunda lösning, enligt vilken sökanden, omdelgivning inte kunnat ske, direkt får föreläggas all ombesörja delgivningenvid påföljd av avvisning. Enligt min mening finns del emellertid vissaavigsidor med en sådan ordning. Tillall börja med innebär den praktiska nackdelar för kronofogdemyndigheten.Myndigheten skulle nämligen tvingas all för sökandens räkning göra i ordning enuppsättning kopior av ansökningshandlingar och föreläggande samt delgi vningsunderlagi samtliga sådana fall; enligt del remitterade förslaget skulle detta behövagöras bara i de fall sökanden verkligen antar erbjudandet att ombesörja delgivningen. Enannan nackdel med lagrådels förslag är alt en sökande som får ell 121 direkt föreläggande attöverta ddgivningsansvaret skulle komma i ett Prop. 1989/90:85 sämre läge om hananser all myndigheten i stället själv skall fortsätta delgivningsförsöken. 1 såfall är han mera betjänt av ell snabbt avvisningsbeslut i anledning av att haninte accepterat all överta delgivningen. Detta beslut kan han överklaga medyrkande om återförvisning. föreläggande all inom en inte alltför kort lid inkomma med bevis om delgivning med svaranden kan då vara svårare försökanden alt komma lill rätta med. Mot bakgmnd av del nu sagda förordar jag i lagrådsremissen föreslagna lösningen, som i huvudsak överensstämmer medgällande ordning, genomförs. I31 c § lagsökningslagen skiljer man mellan fall då hinder för delgivningföreligger (andra stycket) och fall då hinder visserligen inte föreligger, mendelgivning ändå inte har kunnat ske (tredje stycket). I andra stycket avsesenligt uttalande i förarbetena lill lagmmmet (prop. 1981/82:134 s. 33) t. ex.mål om belalningsföreläggande där del visat sig all gäldenären saknar känthemvist eller för överskådlig framtid vistas utomlands; enligt gällande reglerfår delgivning i mål om betalningsföreläggande inte ske genom kungörelse ochinte utomlands. Ansökningar som faller inom andra styckels område får avvisasdirekt. 1 fall som avses i tredje stycket kan rätten erbjuda borgenären allsjälv ombesörja delgivningen. nya lagen finns inget förbud mot delgivning utomlands. All svarandenvistas utomlands är alltså inte längre i sig ell hinder för delgivning. Allsvaranden saknar känt hemvist är normall förslås etl hinder för delgivningäven i del nya systemet, såvitt gäller mål om betalningsföreläggande och vanlighandräckning, där delgivning inte får ske genom kungörelse. Men hemvistet kanju senare bli känt, t. ex. när ytterligare efterforskningar gjorts. Okänthemvist är alltså etl hinder som kan vara avhjälpbart. Motdenna bakgmnd har det inte ansetts föreligga tillräckliga skäl all i det nyasystemet upprätthålla skillnaden mellan fall där hinder för delgivningföreligger och fall där hinder visserligen inte föreligger men delgivning ändåinte har kunnat ske. 1samtliga fall där delgivning trots aktningsvärda försök inte har kunnat ske böralltså sökanden kunna erbjudas all la över ddgivningsansvaret, vid påföljd allansökningen annars avvisas. Rekvisitet ullrycks i lagtexten så atl delgivninginte har kunnat ske. Ivarje enskilt fall får kronofogdemyndigheten pröva om myndigheten själv skallfortsätta delgivningsförsöken eller om sökanden skall erbjudas atl ombesörja delgivningen.Vid denna avvägning skall myndigheten beakta å ena sidan del arbete och denkostnad som dittills lagts ned på delgivningen och å andra sidan utsikternatill att fortsatta försök lyckas. Arbetet och kostnadema bör betraktas irelation till sökandens motprestation, nämligen ansökningsavgiflen. Ävenrelationen till det belopp eller den handräckningsålgärd som yrkats kan vara avbetydelse. En riktlinje bör vara attmyndigheten åtminstone bör ha gjort något försök med stämningsmannaddgivning innan sökanden erbjuds atl överta ddgivningsansvaret. Vidare finns vissa publicerade hovrättsavgöranden (RH 70:84 och 85:84) enligt vilka tingsrätten i fråga inte varit berättigad att avvisa en ansökan enligt 31 c § tredje stycket lagsökningslagen utan alt 122 förstha prövat om fömtsättningar för delgivning genom kungörelse före- Prop.1989/90:85 låg. Dessa hovrällsavgöranden bör vara vägledande för kronofogdemyndigheternai den nya summariska processen såvitt gäller målen om särskild handräckning. Erbjudandetall överta delgivningsförsöken behöver inte delges sökanden enligt reglema idelgivningslagen, ulan kan förmedlas formlöst. Självfallet bör sökandenupplysas om awisningsrisken. Omsökanden inte antar erbjudandel, skall ansökningen alltså avvisas. Detta gällerinte bara när sökanden uttryckligen avslår erbjudandet ulan även när han intesvarar alls inom utsatt lid. Omsökanden accepterar, skall myndigheten förelägga sökanden att inom viss tidinkomma med bevis om all delgivning skett, vid påföljd all ansökningenförfaller. Föreläggandel behöver inte delges sökanden enligt reglerna idelgivningslagen. Myndigheten har alt välja en lämplig tidsfrist med hänsyntill omständighetema. Frislen kan föriängas om del finns skäl till dd Gfr 32kap. Enligtnu gällande ordning kan sökanden tillerkännas ersättning av svaranden för delgivningskoslnader.Avsikten är atl så skall kunna ske också i del nya systemet. Omsvaranden vill bestrida ansökningen, skall han göra del skriftligen. Paragrafenanger all etl bestridande av en ansökan skall vara skriftligt. Skälen för deltaställningstagande har utvecklats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.11.2).Det bör påpekas att kravet på skrifllighet i fråga om själva bestridandelgivelvis inte hindrar all svaranden lämnar kompletterande upplysningar t. ex.per telefon Gfr 14 § förvaltningslagen). Upplysningom all bestridandel måste vara skriftligt för att få någon verkan lämnas isamband med föreläggandet (28 §). Om en svarande ändå hör av sig tillmyndigheten och vill bestrida muntligen, åligger del naturligtvis myndigheten atlförklara all ett munttigl bestridande inte kan beaktas. I myndighetens serviceskyldighelingår givelvis även all i övrigt på förfrågan lämna upplysningar till svarandenom förfarandet i den summariska processen. Delkan ibland uppslå Iveksamheler om del som svaranden skriver lill myndigheten skall uppfattas som ell bestridande. Frågan har störst bety delse i mål om betalningsföreläggande eller vanlig handräckning. Den praxis som finns beträflFande bestridande av ansökan om belalningsföre läggande torde utan vidare kunna läggas till gmnd för den prövning som kronofogdemyndighetema måste göra i dessa fall. Alt en kvittnings invändning skall uppfattas som ett bestridande av ansökningen till mot svarande del vid kronofogdemyndighetens prövning torde stå klart utan någon uttrycklig regel därom. Någon motsvarighet till 14 § och 25 § andra stycket lagsökningslagen har således inte tagits upp i den nya lagen. Kronofogdemyndighetensbedömning av frågan humvida etl beslridan- Prop. 1989/90:85 de föreligger ellerej kan inte överklagas särskilt. Detta följer av att bedömningen i den delenalltid leder lill ell annal beslut. Om svarandens reaktion uppfattas som ettbestridande, fattar myndigheten, om sökanden begär det, beslut om överlämnande lilltingsrätt, ett beslut som enligt 56 § inte får överklagas. I andra fallmeddelar myndigheten ett utslag, som svaranden aUtid kan begära återvinningav. Delkan i mål om belalningsföreläggande länkas förekomma all svaranden i ställetför att besvara föreläggandel skickar betalning av skulden tillkronofogdemyndigheten. I de sammanhang där kronofogdemyndigheten uppträder somverkställande myndighet är betalning en vanlig och önskvärd reaktion från gäldenärenssida. Del förekommer också all svaranden bara skickar in t. ex. ell poslgirokvillosom bevis på betalning. Varkenlagsökningslagen eller den nya lagen har några föreskrifter för de nu nämnda situationema,som alltså innebär all svaranden betalar eller företer bevis om betalning meninte uttryckligen bestrider ansökningen. Allmänt gäller all det ligger isökandens hand all avgöra om målet om belalningsföreläggande eller handräckningskall återkallas på gmnd av att svaranden har fullgjort sin skyldighet. som har tagit emot betalningen eller kvittot bör lill en börjansjälvfallet underrätta sökanden om vad som förevarit och ombesörjavidarebefordran lill sökanden eller dennes ombud. Övervägande skäl talarvidare för all betalningen hanleras som ell bestridande i vart fall i denaktuella delen.