prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:110 omreformerad inicomst- och företagsbeskattning Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I propositionen läggs fram förslag om en andra etapp avden skattereform som skall vara fullt genomförd fro.m. Beträffande arbetsinkomster innebär förslaget attinkomster som uppgår till högst . beskattningsbar inkomst, bortsettfrån ett statligt grundbelopp om , endast blir föremål förkommunalskatt. För beskattningsbara inkomster som överstiger 170 000 krutgårstaOigskatt om . Gränsen för statlig inkomstskatt justeras medkonsumentprisindex med tillägg av Grundavdraget knyts till basbeloppet och uppgår till lägst32 % av detta, eller ca vid ett basbelopp om Förtaxerade inkomster i intervallet ca 58 000 - utgår ett förhöjtgrundavdrag. Grundavdraget är som högst ca vid en inkomst på 90 000 -95 000 kn För pensionärer införs ett särskilt grundavdrag. Schablonavdraget i inkomstslaget tjänst höjs från 3 000 krtill 4 000 kn För att skapa ett neutralt skattesystem och bidra tillfinansieringen av statsskattesänkningen föreslås i fråga om inkomst av tjänsten rad åtgärden Alla typer av ersättning för arbetsinsatser ochprestationer i allmänhet t.ex. lön eller förmåner av skilda slag beskattas sålångt möjligt likformigt och värderas till marknadsvärdet. Dessa åtgärderinnebär bl.a. att nya regler införs för beskattning av bilförmån, att dennuvarande undervärderingen av förmånen av fri kost slopas, att reseförmånerbeskattas mer generellt samt att en mer neutral beskattning införs för vissas.k. avtalsförsäkringar (AGB, Nr 110 Del 1 AGS och TFA). Vidare slopas delvis de nuvarande gynnsammareglerna för Prop. 1989/90:110 utländska gästforskares inkomster. Förändringar vidtas på traktaments- ochkostnadsersättningsområdet. De syftar bl.a. till att likställa enskilt ochoffentligt anställda genom att ersättningarna blir skattepliktiga för iprincip samtliga kategorien Avdragsmöjligheterna kvarstår i huvudsak men vissainskränkningar föreslås bl.a. vad gäller schablonmässiga avdragsbelopp. På vissa speciella områden vidtas en del ändringar, sombl.a. Hobbyverksamhet som går med överskott beskattas iinkomstslaget tjänst. Avdraget för underhåll till icke hemmavarande barn,liksom skattereduktionen för hemmamake och för ensamstående med barn. slopas.Skattereduktionen för fackföreningsavgift bestäms till maximalt 500 kn De nuvarandereglerna om extra avdrag på grund av existensminimum vid prelimi-närbeskuttningenoch vid taxeringen slopas, medan reglerna kvarstår i form av ettförbehållsbelopp vid beräkning av avdrag för kvarstående skatt. Extra avdragetför sjukdomskostnader slopas. Såväl sexmånadersregeln som ettårsregeln bibehålls menkraven för skattefrihet ändras. Vad gäller socialavgifter föreslås att allaförvärvsinkomster beläggs med antingen fulla avgifter om inkomsten ärförmånsgrundande, eller en särskild löneskatt som motsvarar skattedelen avsocialavgifterna. Fastigheter indelas i två kategorienprivatbostadsfastigheter och näringsfastigheter. För den löpande bostadsbeskattningen föreslås attprivatbostäder redovisas i inkomstslaget kapital medan andra bostäder ochfastigheter redovisas i det nya inkomstslaget näringsverksamhet. Schablonbeskattningenav små hus slopas. Skatt på innehavet tas i stället ut som fastighetsskatt.Motsvarande föreslås gälla för mangårdsbyggnad på jordbruk. Hyresintäkter m.m,avseende privatbostäder och andrahandsupplåtelser av hyreslägenheter redovisasi inkomstslaget kapital. Kapitalbeskattningen föreslås bli nominell med enproportionell statlig skattesats på . Alla kapitalinkomster beskattas i ettinkomstslag som också utgör en förvärvskälla. Sammanföringen av kapitalinkomsterna till ett inkomstslagmedför ökade möjligheter att kvitta t.ex. räntekostnader mot reavinsten Nyaavdragsbegränsningar införs emellertid för att hindra skatteanpassning. Fullkvitt-ningsrätt föreslås dock inom den grupp finansiella instrument som ärmark-nadsnoterade aktier och liknande. Full kvittningsrätt gäller också inomgruppen marknadsnoterade skuldebrev, utställda i svenska kronor För att ränteutgifter för boende och liknande ändamålskall kunna finansieras på ett rimligt sätt föreslås att ränteutgifter alltidfår kvittas mot ränteinkomster och fullt avdrag medges för överskjutanderänteutgifter på upp till 100 000 kn mot samtliga intäkter i inkomstslagetkapital. För den som inte fyllt och för handelsbolagsbeskattade dödsbonblir motsvarande beloppsgräns 10 000 kn Reaförluster och ränteutgifter som inte får kvittas fulltut reduceras till . Av underskott i inkomstslaget kapital får räknas avfrån statlig och inkomstskatt m.m. samma beskattningsår. Vinster på aktier och andra finansiella instrumentberäknas enligt samma genomsnittsmetod som gäller för s.k. äldre aktienAlternativt får ett schablonmässigt anskaffningsvärde på avförsäljningsintäkten användas -dock inte för optioner och terminen Reglerna för beskattning av finansiella instrumentomfattar alla tänkbara sådana. Nuvarande brister vad gäller beskattning avoptioner och terminer försvinner därmed. Handel med sådana instrument beskattasi princip på samma sätt som handel med underliggande egendom. Enligt förslagetskall utnyttjande av bl.a. konvertibelt skuldebrev och köpoption inte utlösabe- skattning. Beskattningen blir likformig med undantag dels för vissaavdragsbegränsningar och dels för beräkningen av ingångsvärden på olikarättigheter att förvärva finansiella instrument. För delägare i fåmansföretagföreslås dessutom särskilda regler vad gäller beskattning av reavinster ochutdelning. Dessa regler skall motverka att arbetsinkomster från sådana företagomvandlas till lägre beskattade kapitalinkomsten Reavinstbeskattningen av fastigheter förenklas kraftigt.Bostadsrätter, använda som privatbostäder, behandlas på samma sätt somfastigheten bostadspolitiska skäl föreslås också begränsningar iskatteuttaget vid försäljning av privatbostaden särskilda schablonreglerblir skatten för permanentbostäder högst och för övriga privatbostäderhögst av försäljningsintäkten. Rätten till uppskov med beskattning avreavinster avskaffas. Evig reavinstbeskattning införs för sådan lös egendom somnu är skattefri innehav. Beträffande egendom för personligt brukföreslås emellertid att ett schablonmässigt anskaffningsvärde på avförsäljningspriset får användas och att endast årliga vinster som överstiger50 000 kn skall beskattas. Pensionssparandet föreslås beskattat i form av enavkastningsskatt. Denna skatt uppgår till av den årliga avkastningen pådet försäkringskapital som avser tjänstepension och till av den avkastningsom avser annat pensionsförsäkringskapital. Skatten betalas avlivförsäkringsföretag, pensionsstiftelser och arbetsgivare som tryggar sinapensionsutfästelser genom avsättning till pensionskonto i företaget. Beträffande K-försäkringskapitalet föreslås vissaändringar av gällande beskattning. K-försäkringsrörelse kommer ifortsättningen att beskattas . Vidare föreslås en särskild skatt på betalning avförsäkringspremier avseende personförsäkring utomlands. Skatten uppgår till av premiebeloppet och kan sättas ned om det utländska försäkringsföretagetbeskattas på ett sätt som kan jämföras med den svenskaavkastningsbeskattningen. Stora förändringar görs även på företagsskatteområdet medi princip generell tillämpning fno.m taxering. Fortsatt dubbelbeskattning av aktiebolagens vinstenAnnellavdragen och avdragsrätten för utdelning på medlemsinsatser i kooperativaföreningar be- Avdragsmöjligheten för utdelning på ickebörsnoterade aktier tas bort. 1989/90:110 En ny reserveringsmöjlighet- skatteutjämningsreserv (surv) - baserad på av företagets eget kapitaleller av lönesumman införs. Nuvarande regler för avskrivning på inventarier ochbyggnader behålls i stort. De generella reglerna skall gälla ävenkonventionellt beskattade byggnader som beskattas i inkomstslaget annanfastighet. Avskrivningsunderlaget för markanläggningar höjs från till av anskaffningsutgiften. Avdragsrätten för avsättning till allmän investeringsfondhar redan tagits bort. slopas avdragsrätten för avsättning till lagerreservoch resultatutjämningsfond. Alla slags lagertillgångar - med undantag för djuri jordbruk och renskötselrörelse - skall värderas strikt enligt lägsta värdetsprincip. En alternativ schablonmässig värdering till av det samladeanskaffningsvärdet tillåts för andra former av lager än lager av fastigheter,fordringar och värdepappen Nuvarande möjligheter till avdrag för avsättningartill fartygsfonder och andra liknande fonder avskaffas. a. eldsvådefonderna. All beskattning av aktiebolag och flertalet andrajuridiska personer skall ske i ett inkomstslag, näringsverksamhet. Ingenuppdelning görs på olika förvärvskällor. Underskott i förvärvskällan får drasav vid beräkningen av inkomst i förvärvskällan närmast följande beskattningsårInkomst på grund av avyttring av aktier och andelar beräknas för sig. Inkomstberäkningen i näringsverksamhet skall ske enligtbokföringsmäs-siga grunden Likartade skatteregler införs för investmentföretagoch alla slags aktiefonden Även för egenföretagare införs en rätt till reserveringgenom avsättning till surv. Avdrag för avsättning får göras med antingen 30 %på ingående eget kapital utan begränsning och av årets lönesumma ellermed av inkomsten för beskattningsåret. Om det egna kapitalet i en förvärvskällaär negativt skall ett belopp motsvarande det negativa kapitalet multipliceratmed statslåneräntan redovisas som intäkt av näringsverksamhet ochsom avdrag i inkomstslaget kapital - räntefördelning. Särskildaövergångsregler införs som lindrar effekterna av tidigare uppkommet underskott.Skogs- och upphovsmannakonton behålls. Reavinst på näringsfastighet beskattas i inkomstslaget kapital. I fråga om enskilda näringsidkares näringsverksamhet görsen indelning i aktiv verksamhet och passiv verksamhet. Aktiva verksamheterbildar en förvärvskälla även om de är av sinsemellan olika slag. Passivverksamhet kan däremot bilda skilda förvärvskällon Kvittning av underskott avaktiv litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet tillåts motinkomst av tjänst. Som villkor uppställs att intäkter av viss betydenhetfunnits av verksamheten . Delägarbeskattningen av handelsbolag behålls. Beskattningsker - med vissa undantag - i inkomstslaget näringsverksamhet. Avdrag föravsättning till surv görs vid beräkning av handelsbolagets inkomst medanräntefördelning görs på delägarnivå. Krav på kalenderår som räkenskapsår införs för enskildanäringsidkare och sådanahandelsbolag där fysiska personer eller dödsbon skall beskattas Prop.1989/90:110 för bolagets inkomst. Fåmansföretagsreglerna behålls - beskattning skerfortsättningsvis i inkomstslaget tjänst - och kompletteras med regler förbeskattning av s. k. överutdelning. Den s. k. Obeskattade reserver återförs till beskattning under enfyraårsperiod. Inget särskilt avdrag medges om avskattning görs i snabbare taktän vad reglerna kräver Skattereformen föreslås träda i kraft ochtillämpas första gången vid taxering - i normalfallet på inkomsterunder . 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen(1928:370)' dels att 28-30S§, 32§ 3f mom., 35-40, 41 d och 41 e§§, 46§ 1 mom.,46a, 49, 64 och 76§§, anvisningarna till 3 och 18§§, punkt 2 av anvisningarnatill 19 §, anvisningarna till 25 och 27-29 §§, punkterna 5, 7 och 11 avanvisningarna till 32 §. anvisningarna till 35, 36, 38och39§§, punkterna 1-3 aoch 4 a-6 av anvisningarna till 41 §, punkt 1 av anvisningarna till 41 aS,punkterna 1 och 2 av anvisningarna till 49 §, punkterna 1-3 av anvisningarnatill 50 § samt punkt 2 av anvisningarna till 54 S skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 24, 27, 35, 38, 46a och75 §§ skall utgå, dels att nuvarande anvisningar till 48 § skall betecknaspunkt 2 av anvisningarna till 48 §, dels att 3, 4, 17-27 och 31 §§, .32§ 1, 3, 3a, 3e och 4mom., 33och 34§§, 41 och 42 §§, 46 § 2 mom., 47 §, 48 § 2 och 3 mom., SO §, 52§ 1 mom., 53 § 1- 3 mom., 54 §, punkt 1 av anvisningarna till 19ii, punkt 1 av anvisningarna till 20§, anvisningarna till 21, 22 och 24§§, punkt 1 av anvisningarna till 31 §. punkterna 3, 4, 8, 12, 12 a, 13 och 15 av anvisningarna till 32 §, punkt 3 av anvisningarna till 33 S, punkt 4 av anvisningarna till 41 S, punkterna 2 och 4 av anvisningarna till 41 a §, punkterna 1-3 av anvisningarna till 42 §, punkt 6 av anvisningarna till 46 §, anvisningarna till 52 §, punkt 3 av anvisningarna till 53 §, punkt 3 av anvisningarna till 54 §, punkt 1 av anvisningarna till 65§, rubriken närmast före 21 § samt ikraftträdande- och övergångsbestämmel serna till lagen (1985:362) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelsen 5§,33§ 3 mom., 48 § 4 mom., punkt 3 av anvisningarna till 19 §,punkterna 1-33 av anvisningarna till 23 §, punkterna 1 och 2 av anvisningarna till 26 §, punkterna 10 och 14 av anvisningarna till 32 §, punkterna 3a-3c av anvisningarna till 33 § samt punkterna 1, 3 och 4 av anvisningarna till 48 S, av följande lydelse. ' Senaste lydelse av 28 S prop. '1989/90:74 29 § 1 mom. 1984:1060 29 § 4 mom.1967;.S46 .WS 1986:1113 32$3fmom. 1987:1.303 S.S S Imom. 1985:1017 35 § 1 amom. 1976:85 .35 S 2 mom. 1978:971 35 S 3 mom. 1989:1017 3.S!! 3 a mom.1984:1060 35!) 4 mom. 1987:1205 .36 *) 1976:343 39 §3 mom. 1988:1518 41 d S 1982:5 49 S prop.1989/90:74 76 S 1974:769 Prop. anvisi punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk punk lingarna till 3 S 1978:942 1 av anvisningarnatill 18S 1986:1113 2 avanvisningarna lill 18 S 1986:1113 6 av anvisningarna till 18 § 1969:749 2 av anvisningarna till 19 S 1984:1060 1 av;invisningarna till 25 S 1953:404 2 a avanvisningarna till 25 S 1984:1060 2 b avanvisningarna till 25 S 1981:295 3 av anvisningarnatill 25 S 1981:295 4 avanvisningarna till 25 S 1981:295 5 avanvisningarna till 25 § 1981:295 6 avanvisningarna till 25 § 1981:295 7 avanvisningarna till 25 § 1981:295 8 av anvisningarna till 25 § 1981:295 9 av anvisningarna till 25 S 1984:1060 10 av anvisningarna till 25 § 1981:256 1 avanvisningarna till 27 S 1972:741 2 avanvisningarna till 27 S 1987:148 3 avanvisningarna rill 27 S 1981:295 4 avanvisningarna till 27 § 1981:295 5 avanvisningarna till 27 § 1981:295 1 avanvisningarna till 28 § 1984:1060 2 avanvisningarna till 28 S 1984:190 5 avanvisningarna till 28 § 1979:500 6 avanvisningarna till 28 S 1943:45 9 av anvisningarna till 28 S 1989:232 10 avanvisningarna till 28 § 1981:1150 11 avanvisningarna till 28 § 1987:121 1 avanvisningarna till 29 § 1981:295 2 a avanvisningarna till 29 S 1976:85 2 b av anvisningarna till 29 S 1976:1099 2 c avanvisningarna till 29 § 1976:1099 2 d av anvisningarnatill 29 § prop. 2 e avanvisningarna till 29 § 1985:1017 3 avanvisningarna till 29 § 1983:1043 4 av anvisningarnatill 29 § prop. 5 aviinvisningarna till 29 § 1984:1060 6 avanvisningarna till 29 § 1981:295 7 avanvisningarna till 29 i) 1989:1017 8 avanvisningarna till 29 § 1981:256 9 avanvisningarna till 29 § 1987:1303 9 a av anvisningarna till 29 S 1981:1150 10 avanvisningarna till 29 S 1984:1060 11 avanvisningarna till 29 § 1985:225 12 avanvisningarna till 29 § 1985:225 15 av anvisningarna till 29 § 1983:311 16 avanvisningarna till 29 § 1984:1060 17 avanvisningarna till 29 § 1969:.363 18 avanvisningarna till 29 ij 1984:715 18 a av anvisningarna till 29 § 1983:311 18 b avanvisningarna till 29 § 1985:225 19 avanvisningarna till 29 S 1974:294 20 avanvisningarna till 29 § 1985:225 21 avanvisningarna till 29 t) 1986:465 5 av anvisningarna till 32 § 1974:769 7 av anvisningarna till 32 S 1980:268 11av anvisningarna till 32 § 1981:1202 1 avanvisningarna till 35 § 1981:295 2 avanvisningarna till 35 § 1981:256 punkt 3 avanvisningarna till 35 S prop. 1989/90:74 Prop. punkt 4 avanvisningarna till 35 S 1986:1113 punkt 5 avanvisningarna till 35 S 1988:1518 punkt 6 avanvisningarna till 35 i) 1959:127 punkt 7 avanvisningarna till 35 S 1977:1090 punkt 8 avanvisningarna till 35 S 1983:1043 punkt 9 avanvisningarna till 35 S 1985:307 punkt 1 avanvisningarna till 36 S 1988:1518 punkt 2aav anvisningarna till 36 S 1987:1205 punkt 2 bav anvisningarna till 36 S 1985:307 punkt 2 cav anvisningarna till 36 S 1983:1043 punkt 2 dav anvisningarna till 36 S 1988:1518 punkt 2eav anvisningarna till 36S 1988:1518 punkt 3 avanvisningarna till 36 S 1989:1017 punkt 4 avanvisningarna till 36§ 1988:1518 punkt 5 avanvisningarna till 36 § 1967:748 punkt 6aav anvisningarna till 36S 1980:998 punkt 6 bav anvisningarna till 36 S 1980:998 punkt 7 avanvisningarna till 36 § 1987:572 punkt 1 avanvisningarna till 38 § 1984:190 punkt 2 avanvisningarna till 38 § 1986:473 punkt 3 avanvisningarna till 38 S 1984:190 punkt 4 avanvisningarna till 38 S 1966:729 punkt 5 avanvisningarna till 38 § 1989:1039 punkt 6 avanvisningarna till 38 S 1973:70 punkt 8 avanvisningarna till 38 S 1984:1060 punkt 9 avanvisningarna till 38 § 1984:498 punkt 10av anvisningarna till 38 S 1986:971 punkt 1 avanvisningarna till 39 S 1979:612 punkt 2 avanvisningarna lill 39 S 1988:1518 punkt 3 avanvisningarna lill 39 § 1966:696 punkt 4 avanvisningarna lill 39 S 1986:971 punkt 5 avanvisningarna lill 39 S 1983:446 punkt 7 avanvisningarna lill 39 S 1984:498 punkt 1 avanvisningarna till 41 S 1984:1060 punkt 1 aav anvisningarna till 41 § 1973:1057 punkt 1 b av anvisningarna till 41 § 1981:670 punkt 2 av anvisningarna till 41 § 1987:337 punkt 3 av anvisningarna lill 41 § 1981:295 punkt 3 a av anvisningarna fill 41 § 1982:337 punkt 4 a av anvisningarna till 41 § 1985:307 punkt 5 av anvisningarna till 41 § 1979:612 punkt 6 av anvisningarna till 41 S 1986:507 punkt 1 av anvisningarna till 41 a § 1984:1060 anvisningarna till 48 § 1970:162 punkt 1 av anvisningarna till 49 § 1974:769 punkt 2 av anvisningarna till 49 § 1970:162 punkt 1 av anvisningarna lill 50 § prop. punkt 2 av anvisningarna till 50 S prop. punkt 3 av anvisningarna till 50 § 1964:70 punkt 2 av anvisningarna till 54 § 1984:1060 rubriken närmast före 46 a § 1960:64. Med laxeringsår förstås i denna lag det kalenderår, under vilket taxeringsbeslut rörande årlig taxering enligt 4 kap. 2§ taxeringslagen (1990:000) skall meddelas, och med beskattningsår det kalenderår, som närmast föregått taxeringsåret, eller, där räkenskapsår inte sammanfaller med kalenderår (brutet räkenskapsår), det räkenskapsår, som gått ut närmast före taxeringsåret. till 3§ första och andra styckena) / denna paragraf angives vad som avses med de i lagen använda beteckningarna "laxeringsår" och "heskail-ningsår". Brutet räkenskapsår räknas som beskattningsår för viss förvärvskälla under förutsättning att inkomsten av förvärvskällan beräknas enligt bokföringsmässiga grunder i enlighet med bestämmelserna i 41 §. Som ytterligare förutsättning gäller a) i fråga om skattskyldig, som en ligt 1§ bokföringslagen (1976:125) är bokföringsskyldig, att föreskrif terna i ]2§ nämnda lag iakttagits; b) ( frågaom skallskyldig, som skall föra räkenskaper enligi jordbruksbokföringslagen(1951:793), an föreskrifterna i 11 § nämnda lag iakliagils; sarnt c) i fråga omskattskyldig, som inte niimnis under a) eller b), att räkenskapsåret omfattarliden den 1 maj-den 30 april, den 1 juli-den 30 juni, den 1 september-den 31 augustieller tid som enligt 12 § första stycket bokföringslagen (1976:125) medgivilsför annan av den skattskyldige bedriven verksamhet. Harskattskyldig, som avses i förslå stycket c), påbörjat eller upphört medverksamheten eller lagt om räkenskapsåret, skall räkenskapsåret utgörabeskattningsår utan hinder av att det omfattar annan tid än tolv månader.Räkenskapsår som utsträcks att omfatta än aderton månader skalldock inte i något fall räknas som beskattningsår Inte heller skall räkenskapsårsom lagts om till annan tid än kalenderår räknas som beskatt- För andra skallskyldiga än sådana som skall föraräkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen (1979:141) räknas brutet räkenskapsårsom beskattningsår för viss förvärvskälla under förutsättning att inkomsten avförvärvskällan beräknas enligt bokföringsmässiga grunder i enlighet medbestämmelserna i 24 §. Som ytterligare förutsättning gäller a) i fråga om skattskyldig, som enligt 1§ bokföringslagen(1976:125) är bokföringsskyldig, att föreskrifterna i 12 § nämnda lagiakttagits; och b) i fråga om skattskyldig, som inte avses i a), atträkenskapsåret omfattar tid som enligt 12 § andra stycket bokföringslagenmedgetts för annan av den skattskyldige bedriven verksamhet. Har skattskyldig, som avses i andra stycket b), påbörjateller upphört med verksamheten eller lagt om räkenskapsåret, skall räkenskapsåretutgöra beskattningsår utan hinder av att det omfattar annan tid än tolvmånader. Räkenskapsår som utsträcks att omfatta än aderton månaderskall dock inte i något fall räknas som beskattningsår Inte heller skall räkenskapsårsom lagts om till annan tid än kalenderår räknas som beskatt- - Lydelse enligt prop. 1989/90:74. ningsår iannat fall än då omläggningen har skett för att få samma räkenskapsår förförvärvskällan i fråga som för annan av den skattskyldige bedriven verksamhetför vilken brutet räkenskapsår godiages som beskattningsår ningsår iannat fall än då omläggningen har skett för att få samma räkenskapsår förförvärvskällan i fråga som för annan av den skattskyldige bedriven verksamhetför vilken brutet räkenskapsår godtas som beskattningsår. Såvitt gäller fastighet beräknas inkomst i de fall somanges i denna lag på grundval av vad som bestämts vid fastighetstaxering. Med ägare likställs den som enligi 1 kap. 5 § fasligheislaxeringslagen (1979:1152) skall anses som ägare. Bestämmelserna idenna lag om fastighet skall också tillämpas i fråga om byggnad, som är lösegendom, om inte annat föreskrivs. Samma skall gälla beträffande sådanatillbehör till byggnaden som avses i 2 kap. 2 och 3 §§ jordabalken, i den månde tillhör byggnadens ägare. Föreskrifter om fastighetstaxering Föreskrifter om fastighetstaxering finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). finns i fastighetstaxeringslagen. Fastighet är antingen privatbo-sladsfasiighei ellernäringsfastighet. Som privalbosiadsfaslighel räknas småhus med mark som utgörsmåhusenhet, småhus på annans mark saml småhus med tillhörande lomlmark pålanlbruksenhel, om småhuset är en privaiboslad. Som privalbosiadsfaslighelräknas även lomlmark som avses bli bebyggd med sådan bostad. Annan fastighet ärnäringsfasiighel. Som privaiboslad räknas småhus som helt eller lillövervägande del används för permanent boende eller som fritidsbostad förägaren eller sådan honom närslående som avses i punkt 14 sista stycket avanvisningarna till 32 § eller är avsedd all användas som sådan hostad. Småhus, småhiisenhel och lantbruksenhet har samma innebörd som i fasligheislaxeringslagen (1979:1152). Somprivaiboslad räknas vidare bostad som används eller är avsedd an användas pådet säil som anges i andra sryckel och som innehas av medlem ibosladsräiisförening eller 'Senaste lydelse 1986:473. bostadsförening eller av delägare i bosladsakiiebolag. omföreningens eller bolagets verksamhet är sådan som avses i 2§ 7mom. lagen(1947:576) om stadig inkomsiskaii. 1 fråga om privaiboslad som ingår i dödsbo gällerbestämmelserna i 53 § 3 mom. Frågan om bostad skall räknas som privaiboslad eller ingåi närings-verksamhel skall för varje kalenderår bestämmas på grundval avförhållandena vid kalenderårels utgång eller, om bostaden överlåtits ,förhållandena på överlåtelsedagen. inkomstskatt utgår för inkomst av näringsverksamhet och inkomst av t j ä n s t. inkomstskatt utgår för: a) inkomst av jordbruksfas lig hel, b) inkomst av annan fastighet, c) inkomst av rörelse, d) inkomst av t j ä n s t e) inkomst av tillfällig för värvsverksamhet saml f) inkomst av kapital.