prop · GD0378 · 1989-12-31 00:00:00 — som planerar samtryckning bör dock inte kunna lägga över investeringskostnader på staten genom att exempelvis knyta en enstaka lågfrekvent tidning med allmänt driftsstöd lill projektet eftersom en sådan tidning enbart representerar en obetydlig del av de volymer som skall tryckas. För all motverka detta bör den tidning som erhåller driftsstöd normalt ges ut under likartade former i fråga om redak ambitioner, periodicitet eller upplaga som övriga i projektet med verkande tidningar. Om däremot ett samverkansprojekl t. ex. omfattar en högtäckningslidning och flera lågtäckningstidningar med driftsstöd bör projektet likväl kunna anses slödberältigal eftersom den samlade samver kansfördelen för stödtagande tidningar från presspolitiska utgångspunkter 38 iett sådant fall kan sägas uppväga den obalans det förstnämnda villkoret Prop.1989/90:78 avser all förhindra. Föratl förhindra all lönsamma tidningsföretag för över kostnader på staten böräven följande omständigheter utesluta stöd. Om såväl en tidning med allmäntdriftsstöd som en eller flera tidningar utan driftsstöd i etl anmältsamverkansprojekt har samma ägare, eller direkt eller indirekt kontrolleras avsamma aflSrsintressen, bör projektet inte vara slödberältigal. Denna bedömningbör avse exempelvis kedjor och koncemer eller andra associationer med uppbenbaraaffärsmässiga bindningar. Motivet är att ägare av tidningar och andra förelagdär flera enheter är lönsamma bör kunna klara angelägna investeringar inom sintotala verksamhet ulan statlig hjälp. Möjlighetemaatl bevilja kreditgarantier bör ske inom en s. k. engagemangsram, dvs. enflerårig totalram med möjlighet att inom ramen fömya kredilanvändningen. Summanav beviljade och löpande krediter får alltså högst uppgå till maximibeloppetför ramen. Förluster lill följd av infriade garantier minskar rambeloppel imotsvarande mån. Återbetalningar lill följd av infriade garantier såsomutdelningar i konkurser ökar det tillåtna rambeloppet, dock högst lill den urspmngligagarantiramens nivå. Medtanke på att investeringar i tryckeriulmslning har en relativt lång livslängdblir garantigivningen också av långsiktig natur. bördisponera en engagemangsram som uppgår lill 300 milj.kr. Jag återkommer tilldenna fråga i avsnitt 13. Eftersommöjligheten lill statlig kreditgaranti bör ses som en stödform inomutvecklingsstödet och de medel som bör få användas för detta avser jag all, somkommittén föreslår, väga in eventuellt uppkomna förlustemainom garantisyslemet vid min beräkning av anslaget lill utvecklingsstöd för detdärpå följande budgetåret. På denna punkt är kommitténs bedömning all garanliålagandel,särskilt under etl inledande skede, endast kommer alt få begränsade ekonomiskakonsekvenser för del samlade utvecklingsstödet. Kreditgarantinbör utformas i enlighet med vad som generellt gäller för statligakreditgarantier. Under fömtsättning av alt bifaller mitt förslagkommer presslödsnämnden således all administrera garanlidden enligtförordningen (1988:764) om statligt stöd lill näringslivet. Bestämmelsemainnebär exempelvis att garantier endast bör kunna lämnas om verksamheten bedömsvara eller kunna bli lönsam från företagsekonomisk synpunkt. En garanti fårhögst omfatta hela krediten varvid statens andel av risken normall utgör 75 %.Statens andel av risken får översliga om sysselsättnings- ellerregionalpolitiska skäl föreligger. Långivaren skall vidare i förskott betalaen avgift om en procent av den uteslående garanterade kapitalskulden. Eftersomdet nu föreslagna utvecklingsstödet för gemensamma tryckeri investeringar syftar till atl främja samverkan, bör de riktlinjer jag nu angivit tillämpas flexibelt. Vid bedömningen bör hänsyn även tas liU om stödmollagaren uppbär allmänt driftsstöd och därmed hör till den gmpp av tidningar som medverkar till alt säkra konkurrens och mångfald. Hänsyn bör också las till om en föreslagen samverkan på en ort inte kan komma till 39 stånd till följd av attexempelvis en av tidningarna är negativt inställd till sådan samverkan. Omtidningar med allmänt driftsstöd ansöker om utvecklingsstöd och projektetframstår som särskilt värdefullt i presspolitiskl avseende bör stöd kunnabeviljas även om villkoren inte är uppfyllda på samtliga punkter. 6.4 Stöd till samverkan genom legotryck Mittfiirslag: skall kunna bevilja stöd lill samverkan genom legoproduktionav dagstidningar. Stödet bör bidra till minskade tryckkostnader för både densäljande och den köpande parten och därför normalt utbetalas till båda parter.Samtryckningsbidrag skall beviljas endast då en tidning upphör med egen tryckning,dvs. bidrag får inte utgå om en tidning enbart byter externt tryckeri. Föratt vara berättigade till sådant samtryckningsbidrag skall i normalfallet bådaparter vara tidningsförelag som ger ul en dagstidning varav minst den ena harallmänt driftsstöd. Samtryckningsbidrag skall även kunna beviljas företag somägs gemensamt av två eller flera tidningsföretag och som producerardagstidningar genom samverkan. Minsl ett av ägarföretagen skall i sådana fallvara en tidning som uppbär allmänt driftsstöd. Om säljaren av tryckljänslen ärett rent tryckeri företag, vars verksamhet inte omfattar dagstidningsutgivning,skall samtryckningsbidrag i princip endast lämnas till den tidning som köpertjänsten. Samtryckningsbidrag skall inte lämnas för legotryckning mellan partersom har samma ägare eller som direkt eller indirekt kontrolleras av samma aflTärsintressen,t. ex. i form av kedjor och koncerner. Bidrag beviljasmed per tryckt och betalat tidningsexemplar och utbetalas inormalfallet till var och en av de samverkande partema. Bidrag bör lämnas förhögst tio miljoner tryckta och betalade exemplar och företag och tillsamma företag av högst . Utbetalning av bidrag bör ske engång och med ett belopp som motsvarar den stödberättigade verksamhetenunder hela detta år. Kommitténsförslag överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Deflesta som accepterar principen om utvecklingsstöd godtar kommitténs förslag.Presstödsnämnden anmärker att samtryckningsbidrag bör kunna beviljas endast dåen tidning upphör med egen tryckning och inte då den bara byter från ellutomstående tryckeri lill ett annal. Skälen för mitt förslag:För atl främja ell eflFeklivare och mer rationellt kapacitetsutnyttjande påtryckerisidan anser jag att utvecklingsstödet också bör innefatta en möjlighetatl stimulera mindre tidningar att köpa Irycktjänster av andra dagstidningar (s.k. legotryckning). Härigenom kan båda parter uppnå ekonomiska fördelar genomall den säljande tidningen höjer avkastningen på investerat kapital och denköpande tidningen slipper driva ett eget tryckeri. Bakgmndentill mina överväganden om vilka som bör vara berättigade Prop. 1989/90:78 altsöka samtryckningsbidrag är att stödet främst skall syfta till ett eflFektivl utnyttjandeav den samlade tryckerikapaciteten inom dagspressen. Stödet är vidare selektivti så måtto att endast projekt som innefattar ekonomiskt svaga tidningar är stödberättigade.Däremoi bör stöd inte beviljas i sådana fall där samtryckningen kan betraktassom en intern rationalisering där vinsten stannar hos ägaren eller företagsgmppen.Om säljaren av tryck-tjänsten är ell rent tryckeriföretag, vars hela verksamhetomfattar tryckning av olika publikationer, bör samlryckningsbidrag i principendast lämnas lill den dagstidning som köper tjänsten. Bedömningssvårigheler kan,som kommittén redovisar, uppkomma om t. ex. etl civiltryckeri utvecklats inomramen fören tidningsutgivning, men sedan av olika skäl fått en självständigstatus. Jag utgår från atl samtryckningsbidrag i sådana fall i enlighet medstödformens huvudsyfte att främja ökad samtryckning mellan tidningsföretag kommer alt lämnas för tryckning vid tryckerier som har ställning avkompletterande verksamhet till tidningsutgivning. Jag ansluter mig vidare tillpresstödsnämndens förslag till förtydligande innebärande allsamtryckningsbidrag endast bör kunna beviljas då en tidning upphör med egentryckning. Ekonomiskt stöd bör inte ges till tidningar som endast byter etl exlemttryckeri mot ett annat. Mindretidningars farhågor om minskad självständighet lorde motverkas av om samlrVckningexempelvis sker i etl separat bolag med egen administration och med stöd av ettstatligt bidrag som medför ekonomiska incitament för båda parter. Del härföreslagna samlryckningsbidragel bygger därför på principerna för den samdistributionsmoddlsom visat sig vara framgångsrik och till vilken jag återkommer i avsnitt 7. Samtryckningsbidragetbör relateras lill kostnaden för att trycka en dagstidning. Kommitténsbedömning är alt ett schablonmässigt bestämt bidrag om per tryckt ochbetalat exemplar moisvarar en minskning av tryckkostnaderna med förköparen och medför en i kronor räknat lika stor intäktsökning för säljaren.Mitt förslag om en gräns vid högst tio miljoner tidningsexemplar hängersamman med att modellen är inriktad på mindre och medelstora tidningars behov.För tidningar med större volymer kan den nämnda möjligheten tillgemensamma investeringar i lidningstryckerier ligga närmare lill hands. Bidragbör kunna lämnas av högst . Denna lidsrymd bör ge berördaförelag goda möjligheter att utvärdera samarbetet och överväga fortsattaåtgärder. 6.5 Stödtill övriga investeringar Mittförslag: Utvecklingsstöd skall även kunna lämnas för särskilda ralionaliseringsprojektsom är avsedda att på förbättra ett tidningsföretags ekonomi. Sådantstöd skall kunna lämnas till en tidning som har allmänt driftsstöd men däremotinte några andra former av utvecklingsstöd. Stöd skall även kunna lämnas tidning som varken har driftsstöd eller utvecklingsstöd, men vars marknads-och konkurrenssituation gör det befogat med en särskild insats. Stödet skall avse ralionaliseringsåtgärdersom inte faller under huvudreglerna för utvecklingsstöd och stöd får uppgåhögst till av de totala kostnaderna. Slödel får vara högst 1 milj. kr. förlågfrekventa tidningar och högst 2 milj.kr. för hög- och medelfrekventatidningar. Nytt stöd får beviljas ett tidningsförelag tidigast när harförflutit sedan beslut senast fattades om sådant stöd. Utbetalning av stöd börske i takt med investeringarnas genomförande och i den ordning presslödsnämndenfinner lämplig i det enskilda fallet. Kommitténsförslag överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Enligt kommittén bör dock elltidningsföretag kunna få utvecklingsstöd av detta slag endast en gång. Remissinstanserna:De flesta sorn accepterar principen om utvecklingsstöd godtar kommitténsförslag. RRV anser atl kommittén är oklar i frågan om tidningama själva skallbidra till finansieringen. Centerpress anser att en tidning bör kunna få stödenligt denna regel mer än en gång. Skälen för mitt förslag:De tidigare föreslagna delama av utvecklingsslö-del avser några väl definieradeområden där statliga insatser kan få betydande stmkturella och ekonomiska eflFektersom kan bidra till etl förbättrat kostnadsläge för tidningsföretag med svagekonomi. Inte desto mindre kan det vara möjligt att vissa tidningar med delvisandra ålgärder kan uppnå rationaliseringar och produktionsförbättringar. Därförföreslårjag att det inom utvecklingsstödet också bör finnas en möjlighet att gestöd till särskilda rationaliseringsprojekt som är avsedda all på längre siktförbättra etl tidningsförelags ekonomi. Detövergripande syftet är liksom för övriga delar av utvecklingsstödet - attstimulera till långsiktiga eflfektivilels- och produktivilelsförbäll-ringar förekonomiskt svaga tidningar. Stödberättigade bör därför dels vara tidningar somhar allmänt driftsstöd, dels tidningar utan sådant stöd men vars marknads- ochkonkurrenssituation gör det presspolitiskl motiverat med en särskild insats.Det kan exempelvis gälla små och medelstora tidningar som opererar på lokallbegränsade marknader där de är trängda av större region- eller överspriddatidningar. Om en tidning uppbär utvecklingsstöd i andra former bör den dockinte vara berättigad att söka stöd för särskilda ralionaliseringsprojekt. Dennadel av utvecklingsstödet bör ges en kompletterande roll i förhål- lande tiU övriga delar avstödformen. Följaktligen föreslårjag relativt låga maximibelopp för de olika tidningskalegoriema.Stödets undanlagska-raklär framgår också av atl det endast bör kunna beviljasett tidningsförelag när det förflutit stöd senastbeviljades. Vidare innebär mitt förslag atl stöd bara bör kunna lämnas tillsådana investeringsprojekt som också innebär ekonomiska insatser från stödmottagarenssida. Villkoret för delta bör lämpligen vara detsamma som för stöd lill förpressinvesteringar,dvs. stöd bör kunna beviljas med högst av de totala kostnadema. 6.6 Stöd till utbildning i tidningsledning Mitt förslag: Somen engångsinsats bör medel inom ramen för utvecklingsstödet avsällas förutveckling av utbildning i lidningsledning vid i . Efterintroduklionsskedel tillförs inte några ytterligare medel ur presstödet.Tidningsbranschen fömtsätts liksom bekosta eventuellautbildningsinsatser. Kommitténsförslag skiljer sig från mitt förslag. Utbildning i tidningsledning bör enligtkommittén ingå i utvecklingsstödet. För att statliga satsningar på utvecklingoch stmkturomvandling inom branschen skall få ett verkligt genomslag, krävs detenligt kommitténs bedömning all företag som strävar i denna riktning kaninhämta den kompetens och de kunskaper som behövs för all länkbara rationaliseringsmoddlerskall kunna omsättas i praktiken inom den löpande verksamheten. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) bör ges i uppdrag all tillsammans med företrädare förbranschen på såväl arbetsgivar- som arbetstagarsidorna utforma en lämplig ulbildningsmoddl.För denna undersökning bör 2 milj. kr. Beroende på vilket resultatsom redovisas bör en permanent verksamhet antingen finansieras av branscheneller över statsbudgetens ordinarie utbildningsanslag. Kombinationer däremellankan också bli aktuella. Iavvaktan på att verksamheten kommer i gång anser kommittén all presstödsnämndenbör kunna lämna bidrag för särskilda utbildningsinsatser. För budgetåret1989/90 föreslår kommittén alt sammanlagt 5 milj. kr. anvisas förutbildningsinsatser inom ramen för utvecklingsstödet. Remissinstanserna: Meningamaom detta förslag är delade. Det tillstyrks av SPK, TU, m.fl. Även UHÄ ansluter sig till förslaget och framhåller de goda fömtsättningarsom finns för en sådan utbildning inom högskolan. Universiteten i ochGöteborg redovisar den utveckling som sker vid resp. högskola ochframhåller bl. a. vikten av all utbildningen ges forskningsanknytning och bfir av tvärvetenskaplig karaktär. Det sistnämnda framhållerden breda erfarenhet som finns inom området vid joumalisthögskolan, avdelningenför masskommunikation samt förelagsekonomiska institutionen vid iGöteborg. Andraanser att utbildning i tidningsledning inte bör ingå som en särskildbidragsform i del statliga presstödet. Utbildning bör skötas i högsko- lan och inomtidningsbranschen. Denna ståndpunkt företräds av RRV, A-pressen. Liberal Press,och . Skälen för mitt förslag:För egen del anser jag att kunskaper i tidningsledning och tidningsekonomi harstor betydelse för att utvecklingsinsatser skaU kunna ge största möjligautdelning. Jag anser emellertid inte alt en reguljär utbildning skall bekostasav del statliga presstödet eller all ell särskilt ulbildningsslöd skallhanteras av presstödsnämnden. Sådana insatser kan i stället, liksom , görasinom ramen för högskolomas uppdragsverksamhet eller genomföras i form av branschinlemakurser och seminarier. Någon särskild stödform inom utvecklingsstödet bördärför inte etableras. Del bör emellertid noteras all tidningar som tar emotpresstöd härigenom disponerar ell ekonomiskt tillskoll som bl.a. kan användasför vidareutbildning av personal, exempelvis genom alt köpa kursplatser frånhögskolan eller andra utbildningsanordnare. Detta hindrar inte att jagfinner utbildningsfrågan viktig. Jag har erfarit all del vid iGöteborg finns planer som lill stor del överensstämmer med vad kommitténföreslagit. För att stimulera denna utveckling föreslårjag en engångsinsats omhögst , ell förslag somjag återkommer till i avsnitt 13. Därigenomkan vissa utvecklingsinsatser avseende utbildning i tidningsledning saml enförsöksverksamhet genomföras. Dessutom ges tillfälle atl pejla branschensbetalningsvilja för det kursutbud som kan erbjudas. Mittförslag: Ett distributionsslöd motsvarande nu gällande sam-dislribulionsrabattskall även fortsättningsvis ingå i presstödet. En fyrgradig bidragsskala skallinföras. I övrigt anser jag att stödvillkoren skall vara oförändrade. För vart och ellav de första 7000000 bidragsberättigade lid-ningsexemplaren skaU distributionsslödbeviljas med per exemplar. För volymer mellan 7000000 och 14000000exemplar skall per tidningsexemplar beviljas. MeUan 14000000 och 21000000exemplar skaU per lidningsexemplar beviljas. För volymer över 21000000exemplar skall per exemplar beviljas. Kommitténsförslag överensstämmer i princip med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks av flertalet remissinstanser. TU, Liberal Press, och förordar en betydligt större höjning föratt motverka avhopp från systemet. Stödet bör enligt de sistnämnda organisationemaåterställas lill reella nivå. Vidare bör höjningen ske proportionerligtoch inte missgynna de större tidningama. A-pressen anser däremot att en höjningav dislributionsstödet inte får gå ut över driftsstödet. Orn totalramen förpresstödet inte kan höjasbör istället en regel införas som leder till att tidningar som ställer sig Prop.1989/90:78 utanför samdistributionen mister förmånen av reducerad reklamskatt. Dämtöverbör enligt A-pressen anges atl del största tidningsföretaget på en ort inte böranvändas som underentreprenör av samdistributionsföretaget. Fleraframhåller all systemet bör utformas så alt inte förhindras attdelta i samdistributionen. yrkar på attdel blir tillåtet med fysisk samdislribulion även för titlar som inte tillerkännsdistributionsslöd. Skälenför mitt förslag: Den nuvarande samdistributionsrabalten bör i fortsättningenbenämnas distributionsslöd eftersom det inte finns något normalpris som enrabatt kan relatera till. Dislributionsstödets syfte är, i likhet med nugällande syslems, atl gynna ekonomiskt mindre konkurrenskraftigadagstidningar. Dessa har den största nyttan av att det praktiskadistributionsarbetet samordnas med en eller flera andra tidningar. För att syftetskafi kunna uppnås bör ekonomiska incitament för alt deha i sam-dislribulionenerbjudas för alla berörda tidningar - även dem med vid spridning. Stödformenfår därmed även fortsättningsvis genereU karaktär. Jagbedömer i likhet med kommittén all den hittillsvarande samdistributionsrabaltenhar haft positiva effekter på flera plan. Dess gmndläggande betydelse ligger iatl den över hela landet har stimulerat tifi införandet av en organiserad,samordnad utbäming av alla inom ett visst område spridda, abonneradedagstidningar. Härigenom har ulbämingen kunnat avföras som konkurrensmedeltidningar emellan och medborgama i större utsträckning kunnat välja tidning medutgångspunkt från de enskilda tidningamas framtoning och redaktionellainnehåll. Stödformen har medverkat till atl upprätthålla en eftersträvansvärdmångfald inom dagspressen ulan all inkräkta på den redaktionella integriteten. Jaganser det vara betydelsefullt all det även i fortsättningen upprätthålls ensamordnad lidningsdistribution. För alt säkra modellens fortbestånd börstödbeloppen - som i fråga om öreslalen varit nominellt oförändrade /82 - totalt höjas med omkring en tredjedel. Denna prioriteringav dislributionsstödet innebär att jag fäster betydande vikt vid att samdistribulionenäven i fortsättningen skafi fungera på avsett sätt. Denföreslagna fyrgradiga bidragsskalan tillsammans med de föreslagna öresbeloppenvid olika volymer, ger totalt sett en jämnare profil ål slödel än vad somskulle ha varit möjligt med hittillsvarande tregradiga skala och endast enjustering av öresnivåema. Dämtöver innebär milt förslag att de mindre tidningamainom stödformen ges en viss prioritering. Stödbeloppet till de aUra största tidningamaökar exempelvis mindre procentuehl sett än beloppet till övriga tidningar. Jagbedömer att den föreslagna bidragsskalan och den volymutveckling som kan fömtsesunder nästa budgetår kommer att leda till en anslagsbelastning om knappt 80milj. kr., vilket innebär en höjning av totalbeloppet med ca 20 milj. kr. Villkorenför distributionsstödel i övrigt bör även fortsättningsvis över ensstämma med vad som gäller för samdistributionsrabalten. Dessa villkor framgår av den hittillsvarande stödförordningens 37-45§§ och 45 utvecklas närmare avkommittén i belänkandet (s. 217 f.). Jag ser inte nu någon anledning att frångåde av kommittén redovisade och på mångåriga erfarenheter gmndade reglema. Avdetta följer också alt tidningar som inte är dagstidningar inte bör tillåtasingå i samdistribulionen. Det är olämpligt att utsätta utbämingssystemet för depåfrestningar i form av ökat antal exemplar och högre vikter som detta skullekunna medföra. Eftersom frågan omtidningen möjligheter att även fortsättningsvis kunna ingå i samdistribulionenhar debatterats med anledning av kommitténs betänkande, villjag framhålla allmilt förslag inte innebär några hinder för all denna tidning även ifortsättningen skall kunna delas ut på samma villkor som andra tidningar isamdistributionen. Jag utgår från attpresstödsnämnden noga följer utvecklingen på samdi-slributionsområdel ochsnarast inkommer lill regeringen med förslag lill ålgärder om förändringar geranledning till det. 8.1 Övergångsbestämmelser inom driftsstödet Mittförslag: Det nya driftsstödet bör träda i krafl och tillämpasför hela . Dagstidningar,vilkas allmänna driftsstöd lill följd av den ändrade beräkningsmetoden skullebli lägre än produktionsbidraget året före omläggningen, skallunder med del nya systemet få sitt stödbelopp minskat endastmed . Under de två följande åren genomförs resterande del av reduktionen medhälften av återstående belopp under vartdera året. Dagstidningarsom tidigare uppburit produklionsbidrag men som vid övergången till det nya syst(;melinte längre uppfyller viUkoren för att vara stödberättigade lill allmäntdriftsstöd, skall få reducerat driftsstöd . Under detförsta året enligt den nya ordningen skall en sådan tidning få uppbära tvåtredjedelar av det senast beviljade produkt ionsbidragel. Under del därpå följandeåret lämnas en tredjedel av sistnämnda belopp i stöd. Dessa successiva avtrappningsreglerskall dock inte gälla tidningar som har upphört. De skall hdler integälla för dels de utpräglade högläckningstidningar som haft särskilt produklionsbidragenligt 13§ hittillsvarande förordning, dels de tidningar som tidigare erhållitproduktionsbidrag eftersom de haft ell täckningstal som överstigit och somi fortsättningen bör erhålla begränsat driftsstöd. Reglema skall heller inteavse de tidningar som har fått driftsstödet nedsatt på gmnd av reglema omreduktion av driftsstöd. Kommitténs förslagöverensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Ingainvändningar riktas mot förslaget. Skälen för mitt förslag:Eftersom beräkningsgmnden för driftsstödet som en konsekvens av mitt förslag lordekomma att utgöras av upplagetalen före det kalenderår som stödetavser, möter det inga hinder att låta den nya ordningen träda i krafl i och medkommande budgetårs början. Mitt förslag är så avvägtatt flertalet tidningar fortsättningsvis kommer att få stödbelopp som motsvarareller är högre än vad som utgick i produktionsbidrag. Förvissa enstaka dagstidningar kan den nya beräkningsmetoden under i övrigtoförändrade villkor dock leda till något lägre belopp. För all ge de berördatidningarna rimliga planeringsförutsättningar bör förändringen slå igenomsuccessivt under loppet av . Vid större reduktioner blir avtrappningenlägst underdel första året efter omläggningen, vilket ytterligare underlättaranpassningen.