prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — "" är dock som fall intressant för att illustrerahur reglerna i APR inte längre sätter några skarpare gränser mellan de olikadelarna av AP-systemet. 1989/90:137 Bilaga 10 4.2.4Behov av översyn av placeringsreglerna i APR RRV har visat attplaceringsreglerna i APR tolkas på olika sätt av fonderna. RRV anser att en översyn bör ske avplaceringsreglerna i APR (34 §, 35 § och 36 §). Översynen bör leda till attreglerna kan uppfattas på ett entydigt sätt av fonderna. Vidare anser RRV attlikartade krav bör innebära att de enskilda fondema ges samma möjligheter attuppnå kraven. "Helikon","" och "optionsfrågan" visar enligt RRVs uppfattningpå något olika sätt att placeringsreglerna inte är styrande i den omfattning deavses vara. De olika fallen illustrerar vidare att placeringsreglema ärföråldrade. Det finns enligt RRVs mening ett samband mellan tolkningen ochefterlevnaden av reglerna och i vilken utsträckning dessa uppfattasrepresentera "verkligheten". Mellan fonderna varierarsåsom framgått synen på vad som avses med "till gagn för svensk produktionoch sysselsättning". Fjärde fondstyrelsens uppfattning är t.ex. att maninte kan placera i investmentbolag. Femte fondstyrelsen uppfattar emellertidinte att APR innebär sådana begränsningar och har därför, räknat påanskaffningsvärdet, placerat av fondkapitalet i investmentbolag. TrefondInvest delar Fjärde fondstyrelsens uppfattning och har 1989 12 30 intenågra aktier i blandade eller rena investmentbolag. Övriga löntagarfonder har ivarierande utsträckning innehaft aktier i denna typ av företag. Den34 § har ej förändrats, när den underordnade 35 § skrivits om så att Skr.1989/90:137 Fjärde och Femte fondstyrelsens möjligheter att placera i utländskaaktier Bilaga 10 utökats från en till . Därigenom har detinnehållsliga sambandet försvagats mellan överordnad och underordnad paragrafDenna försvagning torde enligt RRVs uppfattning även ha gjort det lättare förfondema att tillämpa en extensiv tolkning av 34 § . Engenomgående uppfattning hos flertalet intervjuade löntagarfondföreträdare äratt statsmaktema nu satt pensionssystemets intresse av avkastning i förstarummet. Det skulle ha skett en perspektivförskjutning i måluppfattning övertiden. Denna syn kommer även fram i dokumentationen vid fondema. I"Ledningen har ordet" i årsredovisning för 1989framförs t ex: "Dettakan bero på att styrelsemas roll successivt blivit klarare. Löntagarfondemashuvudfunktioner är två: Att förstärka pensionssystemet.Denna uppgift innebär att placera pensionsmedel till så bra förräntning sommöjligt med ett långsiktigt perspektiv. Förbåda uppgiftema gäller att de är omöjliga utan ett marknadsmässigtagerande." (sid 2) Riskkapitalförsörjningenkan uppfattas bli automatiskt förbättrad genom fondens existens, vilket innebäratt avkastningsmålet blir det helt dominerande. Övriga mål som inflytandenämns inte av fondens företrädare i detta sammanhang. Fonden har i likhet medövriga löntagarfonder kommit fram till en målhierarki, som inte avspeglas idirekta förändringar i APR eller i förarbeten som direkt kan sägas konfirmeraen sådan måluppfattning. Uttalande från redovisade bl.a. imassmedia och den allmänna inriktningen i utredningar som"Värdepappersmarknaden " (SOU 1989:72) uppfattas ge stödför den egna tolkningen. "" och "Helikon" kanillustrera hur fondema skulle kunna överskrida gränserna för de avseddaplaceringsobjekten. Det vore t. ex. möjligt att placera i ett aktiebolag sombildas för att bl.a. investera i obligationer. Deanförda exemplen visar enligt RRVs uppfattning på behovet av en översyn avreglementets placeringsregler, dvs. 34 §, 35 § och 36 § i APR. De gällandereglerna bör kunna uppfattas på ett entydigt sätt av samtliga fonder. Vidareanser RRV att eftersom kraven enligt APR är desamma för fondema bör dettainnebära att det ges likartade möjligheter att uppnå kraven. 4.3 Långsiktigheten i placeringama 4.3.1 Inledning Fondmedlenskall enligt 34 § APR "placeras så att kraven på god avkastning,långsiktighet och riskspridning tillgodoses. I prop 1983/84:50 anförs: "Vad gäller frågan omfondstyrelsemas möjligheter att göra omplaceringar Skr. 1989/90:137 mellanolika aktier delar jag remissinstansemas bedömning, att fondstyrel- Bilaga10 sema måste ges fömtsättningar för ett ekonomiskt och marknadsmässigt riktigagerande. Jag anser därför att fondslyrelsema bör ha ett något störrehandlingsutrymme än det placeringsutredningen har dragit upp. Deriktlinjer som enligt min mening bör gälla framgår av specialmotiveringen till34 § i det nya reglementet. Dessa ändrar dock inte den huvudsakligaplaceringsinriktningen att aktieförvärven skall ske med sikte på ett meravaraktigt innehav." (sid 78) "Föratt understryka att styrelsemas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktigaplaceringar av spekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav pålångsiktighet. Detta bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ettsärskilt fall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav, omomständighetema motiverar en försäljning. Förvärven skall emellertid normaltske med sikte på ett mera varaktigt innehav." (sid 118) Syftetmed detta kapitel är dels att beskriva uppfattningar vid fonderna om vad"långsiktighet" innebär, dels att redovisa RRVs mätning av omsättningshastighetenvid fondema. Genomatt jämföra omsättningshastigheten vid respektive fond med börsens har RRVförsökt få en uppfattning om långsiktigheten i fondemas placeringar. 4.3.2Fondernas uppfattning om "långsiktighet" Vidsamtliga fonder har de intervjuade framhållit att fondema är långsiktiga isina placeringar. Ingen av dem har emellertid kunnat presentera någon meroperativ definition av "långsiktighet". En sådan presenterades emellertidinte heller av placeringsutredningen (SOU 1983:44). Tidenbör vara central vid bestämning av "långsiktighet". De intervjuadehar olika uppfattningar eller har inte kunnat specificera någon tidsgräns.Tidsgränserna varierar mellan två till och fyra till . Ettvanligt betraktelsesätt bland de intervjuade är att dela in placeringarnaenligt följande: Placeringar som är avsiktligtlångsiktiga och som förblir långsiktiga. Placeringar som är avsiktligtlångsiktiga, men som pga. ny kunskap, ändrade marknadsförutsättningar m. m.förvandlas till kortsiktiga placeringar. Placeringar som från början äravsedda att vara kortsiktiga. Tillden första gmppen hör "kärnan" i fondernas portföljer. Denna benämnslite olika vid fondema: t.ex. basportfölj och positionsföretag. Förändringar avkärnan i innehavet, ibland enbart större förändringar, kräver vanligenstyrelsens godkännande. Den tredje gruppen ärviktig av olika skäl. Fjärde fondstyrelsen har mer än löntagarfonderna betonat behovet av att synas, att man måste odla sina mäklarkontakter för att kunna vara med vid viktiga erbjudanden. Företrä dare för löntagarfonderna understryker behovet av att få göra kortsiktiga placeringar. Dessa ses som helt nödvändiga för att respektive fond skall kunna klara av avkastningskravet. Förlöntagarfonderna ställs således avkastningskravet i högre grad mot Skr.1989/90:137 långsiktigheten. Ett skäl kan vara att löntagarfondema är merberoende än Bilaga 10 Fjärde fondstyrelsen av realisationsvinstemas storlek.Enbart aktieutdelningarna och ränteintäktema vid Fjärde fondstyrelsen är 1989betydligt större än avkastningskravet, en konsekvens av att fonden är äldre ochhar ett betydligt större övervärde (dold reserv) än löntagarfondema. Attfondema skall agera långsiktigt bör innebära att de håller en lågomsättningshastighet. Det är dock naturligt med hänsyn till bl. a. avkastningskravetatt inte alla aktieinnehav behålls . Även fonderna måste reagera påförändrade värderingar och fömtsättningar på marknaden. Fjärde fondstyrelsenframhåller i sin ÅR 1986 att om man nästan aldrig sålde några innehav skullefondens levande kontakt med marknaden snabbt upphöra. RRV delar dennauppfattning, men anser att omsättningshastigheten med hänsyn till kravet pålångsiktighet i placeringarna normalt bör vara låg i jämförelse med t.ex.omsättningen vid . 1 enlighet med detta bör fondemas andelav börsomsättningen vara låg i förhållande till dess andel av börsvärdet. Detär dock naturligt att mindre fonder uppnår en högre omsättningshastighet änstörre. Det är också naturligt att fonder som startat sin verksamheteller som bytt ledning och därmed placeringspolicy tillfälligt kan ha högreomsättning av portföljen. Detta illustreras genom Fjärde fondstyrelsens lågaoch jämna omsättningshastighet i tabell 1 nedan. Tabellen redovisar löntagarfondemas,Fjärde fondstyrelsens och börsens omsättningshastighet sedan löntagarfondemasförsta verksamhetsår fram . RRVhar beräknat omsättningshastigheten på följande sätt. Rekvirerade medelsubtraheras från respektive fonds bruttoköp av aktier.' Därefter adderasbruttoförsäljning av aktier. Det då erhållna värdet divideras med två och sättsi relation till genomsnittligt realt fondkapital (ingående + utgående realtfondkapital dividerat med två). Dennametod föredras av RRV eftersom utgående fondkapital skiljer sig markant frångenomsnittligt fondkapital när kursförändringarna varit stora. Dessutomberäknas börsens omsättningshastighet ifrån ett genomsnittligtbörsvärde. Metoden tillåter således en rättvis jämförelse mellan fondemasomsättningshastighet och börsens. ' Rekvirerade medel dras ifrån eftersom fondema bör kunnaköpa aktier for detta belopputan att det påverkar omsättningshastigheten. ' Börsenberäknar den årliga omsättningshastigheten som ett genomsnitt av mänads- sifTror.Den månatliga omsättningshastigheten är beräknad som totalomsättningen undermånaden gånger 12 dividerad med börsvärdet vid månadens slut. tabell 1beräknat börsens omsättningshastighet som årets omsättning dividerat med ingående +utgående börsvärde dividerat med 2 for att göra jämförelsen med Skillnaden gentemot börsens redovisning är marginell. Tabell 1: Omsättningshastigheten (%) för löntagarfonderna,Qärde fondstyrelsen och börsen .' 1989/90:137 Bilaga 10 ' Vissa uppgifter är något osäkra ochvissa uppgifter fmns inte alt tillgå. Blandlöntagarfondema har Fond Väst haft en mycket lågomsättningshastighet. Åt "rätt" håll har även Sydfonden, Mellanfondenoch Nordfonden utvecklats. Sydfonden hade en oacceptabelt hög omsättningshastighet1987, vilken dock sänkts betydligt . hade enoacceptabelt hög omsättningshastighet 1988. sjönk den men ärfortfarande hög i förhållande till börsens och övriga fondersomsättningshastighet. 1diagram 1 ges en överskådlig bild av löntagarfondemas. Fjärde fondstyrelsensoch börsens omsättningshastighet 1989. Fond Väst ochNordfonden hade en tillfredsställande låg omsättningshastighet under år 1989.Detta framgår både av tabell 1 och diagram 1. Fjärdefondstyrelsens omsättningshastighet uppgår till . Uppgifteninkluderar även omsättningen i den utländska portföljen. Den är dock så litenatt dess höga omsättning inte nämnvärt torde påverka resultatet. Diagram 1: Omsättningshastighet lör resp löntagarfond ochFjärde fondstyrelsen samt för börsen som helhet. Sydlond Fond Viat Trefond MellanlondenNordionden 4e AP Seregeringens skrivelser 1987:174 (sid 3) och 1988:144 (sid 6) Detär framför allt som haft en omsättnings- Skr.1989/90: 137 hastighet klart överstigande börsens (mot se tabell I). Bilaga 10 var omsättningshastigheten ännu högre, vilketpåtalades av RRV utlåtande. Siffrorna tyder enligt RRV på attomsättningen hos inte heller legat i linje med kravetpå långsiktighet i placeringarna. RRV konstaterar dock att av åretsomsättning är hänföriig till (dvs innan byte av ledning) och37% till kvartalet efter (då en viss omstrukturering är rimlig med anledning avledningsbytet). För de två sista kvartalen 1989 sjönk omsättningen drastiskt(14 respektive ). RRV anser att detta tyder på att fonden efterledningsskifte och viss omstrukturering av portföljen slagit in på en betydligtlugnare omsättningstakt. förklarar företrädare för fonden den höga omsättningen under år1989 med bl.a. ledningsskiftet. Ettannat sätt att belysa långsiktigheten i placeringarna via omsättningen är attjämföra fondernas omsättning i förhållande till börsens omsättning med derasandel av det totala börsvärdet. Omsättningen på uppgickunder till () ochdet totala börsvärdet till (). Tabell 2: Fondernas andel av börsomsättningen och derasandel av det totala börsvärdet.' uppgifter inom parantes. 0,68 (0,62) 0,63 (0,54) 1,05 (1,07) 0,65 (0,62) 0,57 (0,59) 2,1 (1,8) 0,61 (0,53) 0,68 (0,62) 0,64 (0,58) 0,46 (0,46) 0,68 (0,58) 3,2 (2,8) ' I fondernas andel av börsvärdet ingår även de likvidamedlen. Börsportfoljens värde är således något lägre. Iförhållande till 1988 har Nordfonden och i viss mån utvecklatsåt "rätt" håll med ökad andel av börsvärdet och minskadandel av börsomsättningen. Syftetmed detta kapitel är att redovisa de begränsningar som finns för fondernasägande, hur fondernas ägande ser ut och hur de ser på sin roll som ägare. 4.4.2 Begränsningar forfondernas ägande Möjligheten att fondernatillsammans påtvingas ett företagaransvar föreligger enligt RRVs uppfattningför börsregistrerat företag som har varit noterat eller är noterat påOTC-listan respektive O-listan. RRV anser att en översyn börske av gällande begränsningsregler för att undvika att fonderna tillsammanspåtvingas ett företagaransvar. Skr.1989/90:137 Bilaga 10 Fondernasägande i företagen begränsas av skilda regler beroende på om företaget ärbörsregistrerat eller inte. I det senare fallet gäller att den enskilda fondeninte får ta på sig ett företagaransvar dvs. "ett fortlöpande ansvar förnågot företags förvaltning" (prop. 1983/84:50 sid 79). Fondernahar i flertalet fall fattat beslut om hur mycket fonden maximalt bör äga avaktiekapitalet i ett onoterat företag för att inte riskera att påtvingas ettföretagaransvar: Sydfonden , Fond Väst , ochNordfonden . Gränsema är inte tvingande och det förekommer fall där de överskrids. För företag med aktierregistrerade vid gäller att Fjärde och Femtefondstyrelserna inte får förvärva så många av aktierna "att dessa uppgårtill av samtliga aktier i bolaget eller om aktierna har olikaröstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till avröstetalet för samtliga aktier i bolaget". För löntagarfonderna gällerför samma företag, att förvärvet av aktier inte får uppgå "till sexprocent eller mer av samtliga aktier i bolaget eller, om aktierna har olikaröstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till eller mer avröstetalet för samtliga aktier i bolaget". ( 37 § APR ) Den reviderade paragrafenträdde i kraft . Löntagarfonderna hade tidigare möjlighet attförvärva aktier i ett registrerat bolag. Reduceringenav löntagarfondernas andelar genomfördes för att ge den nya Femte fondstyrelsensamma förvärvsmöjligheter, , som den Fjärde fondstyrelsen har sedanden . Ett innehav överstigande den nya sexprocentgränsenförvärvat före har löntagarfonderna dock möjlighet attbehålla. 1 en motsvarande övergångsbestämmelse för Fjärde fondstyrelsen gesdenna fond rätt att behålla innehav av aktier förvärvade före den 1 januari1984 som uppgår till av samtliga aktier i bolaget. Avårsredovisningarna framgår att Fjärde fondstyrelsen inte innehar enröstandel i något företag överstigande , medan det i 13 fall förekommeratt löntagarfonderna har en högre röstandel än eller mer. I 12 fallär förklaringen ett högre röstetal före . Det återstående falletförklaras med att aktiema inte har varit inregistrerade vid fondbörsvid förvärvet, dvs. noterade på A 1 eller A 2 listorna. Fonderna behöver intesälja aktier som de förvärvat då företaget inte Skr. 1989/90:137 varitregistrerat. Fonderna kan således behålla förvärv som skett när varit noterat på OTC-listan respektive O-listan eller inte varitnoterat. Begränsningen i 37 § APR "tar sikte på situationen vidförvärvet" (Prop. 1983/84:50 sid 120). 1987/88:167 framhåller föredragande att begränsningsreglerna syftar tillatt förhindra att de sju fondstyrelserna tillsammans får att så stortaktieinnehav att de tvingas ta på sig ett företagaransvar. Ett sådant inträffarenligt föredragande om fondernas sammanlagda aktieinnehav överskrider i ettenskilt börsregistrerat företag. För att undvika att ett företagaransvaruppkommer genom övergångsbestämmelsen förutsätter föredraganden "attstyrelserna inte agerar så, att de tillsammans förvärvar så mångabörsregistrerade aktier i ett bolag att denna situation uppstår. Det liggerdärför i sakens natur att fondstyrelserna eftersträvar att deras aktieinnehavkommer att rymmas inom de gränser som föreslås. Jag har inte velat sätta ensista tidpunkt inom vilken detta skall ha skett, då en sådan begränsning lättkan få oönskade effekter för aktiemarknaden." (sid 15 ) Genomgångenav fondemas årsredovisningar visar att fondernas sammanlagda aktieinnehav ibörsregistrerade företag ligger långt under den kritiska 50 procentsgränsen.Esab är det företag där det sammanlagda röstetalet f n. är störst: (8.0), Fjärde fondstyrelsen (4.5), Fond Väst (5.7) och Mellansvenskalöntagarfonden (1.5). Det sammanlagda röstandelen utgör således 19.7 procent.Den största sammanlagda kapitalandelen finns i Hennes & , 20.6procent (röstandel: 10.3). Ettannat sätt att belysa fondernas ägande är att redovisa röst- och kapitalandelari de företag vars aktier utgör en stor andel av fondernas marknadsvärderadeportföljer. 1 tabell 3 har sammanställts uppgifter för fyra av de 1989 mestportföljtunga företagen. Sammanställningen baserar sig på uppgifter frånfondernas årsredovisningar . Detär endast Fjärde fondstyrelsen som tillhör en av de sex största ägama i någotav de fyra företagen (och ) (källa: "Ägarnaoch makten i 1990"). Förde enskilda fonderna finns i flertalet fall interna begränsningsregler som kanförhindra att fonderna blir så mycket större i de stora och högt värderadebörsföretagen. Ett innehav i ett enskilt företag överstigande mellan ,beroende på fond, anses medföra en alltför stor risk iportföljsammansättningen. Det är således inte sannolikt att löntagarfondernakan förvärva aktier i de stora etablerade börsföretagen, där Fjärdefondstyrelsen redan är stor ägare, i sådan omfattning att den sammanlagdaägarandelen kan närma sig begränsningen på . Detta gäller även deföretag där löntagarfonderna beroende på den tidigare "åtta procentsgränsen"har en ägarandel och däröver. 17 1989/90. Tabell 3 Sammanställning av fondernas portfölj-, röst- ochkapitalandelar (procent) i de f)Ta sammanlagt mest portföljtungabörsregistrerade företagen. 1989/90:137 Bilaga 10 Fömtsättningama förfonderna att sammanlagt bli stora ägare föreligger enligt RRVs uppfattning närnågon eller några fonder har skaffat sig ett stort innehav av aktier innandessa registrerats vid börsen. Som tidigare nämnts finns inga skyldigheter förfondema att i ett sådant fall reducera sitt aktieinnehav. Det för närvarandestörsta sammanlagda röst-/ och kapitalinnehavet bland A 1- och A 2- företagenfinns i , ett företag som registrerats sedan (14.2/20.0)och Sydfonden (8.2/11.4) inköpte sina andelar. Inom samtliga noterade företag(A 1, A2, O-lista och OTC-lista) finns fondernas största sammanlagda innehav idet på O-listan noterade (Fond Väst , Mellansvenska löntagarfonden9.4% och Nordfonden 9.3%). I tabell 4 nedan redovisasi sammanfattande form det antal på O-listan respektive OTC-listan noteradeföretagen där respektive fond utgör en av de sex största ägarna och därinnehavet överstiger "och 6%-gränsen "(källa tab 6, 7, 9 och 10 ibilaga 4). Exempel: Vid totalt nio tillfällen utgör en enskild fond någon av desex största ägarna i de på O-listan noterade företagen, räknat efter röstetal.I tre respektive fem av dessa nio fall är den enskilda fondens röstetalrespektive kapitalandelar högre än och däröver. Tabell 4 Antalet på O-Hstan och där respektive fond utgör någon av de sex största ägarna och därinnehavet överstiger "och gränserna" i förhållande till dettotala antalet aktuella företag. 1989/90:137 Bilaga 10 Sammanfattningsvisföreligger det inga begränsningar i fondernas ägande inom de företag somnoterats på O-listan och OTC-listan. Det är inom dessa företag som fondema harsitt största sammanlagda innehav. Sannolikheten torde enligt RRVs uppfattningvara mycket liten att fonderna uppnår ett så stort ägande i redan registreradeföretag att detta leder till ett företagaransvar. Ett sådant kan emellertiduppkomma i företag noterade på O-listan och OTC-listan. När dessa företagregistreras kan fondema enligt gällande regler bibehållas sitt innehav. Ettstort innehav för någon eller några fonder kan således tillsammans med övrigafonders "reglemete-rade sex eller tio procents innehav" sammanlagtför fondema leda till ett företagaransvar. (SOU1989:72) föreslår bla att all aktiehandel som sker med anknytning tillStockholms fondbörs (A 1, A 2, OTC och O-listan) börsregistreras. Ettgenomförande av förslaget aktualiserar i sig en förändring av gällandebegränsningsregler. Flera skäl talar således enligt RRVs uppfattning för enöversyn av nuvarande begränsningsregler. Ägarprofilenvarierar mellan fonderna. Blandfonderna finns det inte någon gemensam uppfattning om närden enskilda fonden har en ägarroll i noterade företag. Intenågon av fondema har tagit ställning till när fonden i principskall vara representerad i noterade företag. Fondernahar i flertalet fall en ägarroll i förhållande till de 1 tabellerna 5 10redovisas antalet företag där fonderna utgör någon av de sex största ägarnaenligt "Ägama och Makten i börsföretag1990". Fondernas röst- och kapitalandelar har vid behov justerats efteruppgifter lämnade i årsredovisning 1989. Detta har inte medfört någonförändring i rangordningen. Genom att välja de sex största ägarna kommertillräckligt många av de stora ägarna med. Det blir även möjligt att i vissutsträckning belysa spridningen i ägandet. I tabellerna sker det genom attredovisa antalet företag inom vissa röst- och kapitalandelar (procent). Föratt kunna diskutera placeringen om aktien är börs- registrerad (A 1 och A 2listoma) respektive tillhörig ett företag noterat på Skr. 1989/90:137O-listan eller ett OTC-företag så har tre olika tabeller använts (5 7respek- Bilaga 10 tive 810). Tabell 5 och 8, börsregistrerade företag,redovisa nedan. Övriga tabeller fmns i bilaga 4. Tabellemavisar att fondema har olika "ägarprofiler". Det gäller inte baraFjärde fondstyrelsen visavi löntagarfondema, ett väntat resultat med tänkte påatt fondkategoriema varit verksamma . Även löntagarfondemahar inbördes varierande profiler. är den löntagarfond som hardet största antalet "ägar- och kapitalinnehav" i börsregistreradeföretag (tabell 5 och 8). Det är även den fond, där ägar-och kapitalandelen ärstörst i ett enskilt företag. Av de 25 placeringama i tabell 6/9 och 7/10tillhör endast en placering Fjärde fondstyrelsen. TrefondInvests "ägarprofil" är en medveten satsning av fonden under förreVD:n . Att vara stor i ett enskilt företag har setts som en fördel.Fjärde fondstyrelsens profil är ett resultat av fondens satsning på " 16 itopp företag" (de 16 mest omsatta aktiema på börsen). Från övriga fonderhar inte redovisats någon motsvarande policy som kan förklara den enskildafondens ägarprofil. Inte någon av styrelsema har fattat beslut om hur stora fondernabör vara i de olika noterade företagen. Begränsningsregelnför ägandet avser som nämnts att förhindra att fondema får ett s. k.företagaransvar dvs "ettfortlöpande ansvar för något företags förvaltning. Däremot bör fondstyrelsernata på sig ett för denna typ av aktieägare normalt delägaransvar, vilket bl. a.innebär att de tillsammans med andra ägare bör ange målsättningen förföretagen och verka för att företagen har väl fungerande ledningsorgan."(prop. 1983/84:50 sid. 79, se även prop. 1987/88:167 sid. 14) Delägaransvaretger fondema en ägarroll. I den mån fonden inte är intresserad av att medverkatill målsättningen för företaget m. m. utan enbart ser företaget som enplaceringsmöjlighet, har fonden enligt RRVs uppfattning en placerarroll.