prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — och påpekar att avgiftens syfte bör vara att leda till minskadeutsläpp oavsett var i landet utsläppet är beläget. Skälenför min bedömning: Miljöbetingelsemas och naturresursemas betydelse förlokalisering av olika verksamheter har under historiens gång varierat. 1industrialismens början var nästan all ekonomisk verksamhet beroende avnaturresurserna och deras lokalisering. Med ett utvecklat transportsystem,teknologiska landvinningar och människans ökade krav på sina levnadsfömtsällningarhar miljön fått en ökad betydelse vad gäller människors bosättningsval ochförelagens lokaliseringsbeslut. Dennautveckling mot en ökande andel arbetsuppgifter med stort kun- 157 skapsinnehållgör att arbetskraftens boendepreferenser blir en allt vikliga- Prop.1989/90:76 re lokaliseringsfaktor. En god livsmiljö inbegriper såväl boende ocharbetsmiljö som ren luft, rent vatten och tillgång till rekreationsområden.Den regionala utvecklingspolitiken måste således ha kopplingar till miljöpolitiken. 1vissa regioner har regeringen tillsatt särskilda miljödelegationer som tillsammans med länsmyndigheter och kommunala instanser har till uppgift attföreslå åtgärder som leder till en väsentlig minskning av skilda former avmiljöbelastningar. Sådana delegationer finns i västra ,samt för . i har redovisatförslag till åtgärder. De förslag som rör statens ansvarsområde bereds nu iregeringskansliet. Påregeringens uppdrag har vidare samtliga länsstyrelser utarbetat regionalamiljöanalyser som har ställts sammman och redovisats till regeringen av statensnaturvårdsverk. Ytterligare underlag rörande regionala miljöfrågor börfortlöpande redovisas av länsstyrelserna i anslutning till den årligaanslagsframställningen. Frånregionalpolitiska utgångspunkter är det viktigt att poängtera att högamiljökrav i det långa loppet leder till en stark och varaktigt hållbarindustriutveckling i enlighet med den s. k. rekommendationer.1 ett intemationellt framtidsperspektiv är det nödvändigt att industrinutvecklas på ett sätt som är anpassat till vad miljön tål. Detta kan ocksåskapa goda kommersiella möjligheter för svensk industri. har fått i uppdrag att utreda konsekvenserna för industrin avökade miljökrav. Den övergripande frågeställningen för utredningen är huromställningen lill icke miljöstörande verksamheter och produktionstekniker kangöras samt vilka konsekvenserna kan bli med avseende på produktion ochsysselsättning m.m. I uppdraget ingår en redovisning av situationen för mindreoch medelstora industriföretag, särskilt i fråga om företagens tillgång tiUmodern miljöteknik. Styrelsenför teknisk utveckling har fått ett motsvarande uppdrag när det gällermiljötekniska fömtsättningar för industrin all uppfylla ökade miljökrav. Vidarehar fått i uppdrag alt studera industriellaaffärsmöjligheter inom miljötekniken. I studien ingår kartläggning av svenskmiljöteknisk marknad, bedömning av de internationellamarknadsförutsättningarna samt förslag till åtgärder som kan främja utbud ochefterfrågan av svensk miljöteknik. Uppdraget skall redovisas senast den 31mars 1990. Regeringengav och plan- och bosladsverkei iuppdrag all utreda fömtsättningarna och formerna för en mer systematiskanvändning av miljökonsekvensbeskrivningar. Dessa är avsedda atl användas sombeslutsunderlag i sådana ärenden där en viss åtgärd eller verksamhet får enväsentlig inverkan på miljöförhållandena och hushållningen med nalurtesurser.Uppdraget skall slutredovisas . Enövergripande princip i miljöpolitiken är all utsläppen i första hand skall åtgärdas vid källan. En annan princip är atl kostnadema för att minska miljöskadorna skall bäras av dem som orsakar skadorna. det långsiktigt riktigasättet att minska de negativa effekterna i de regioner som drabbas av utsläppfrån andra regioner. Jag är mot denna bakgmnd inte beredd att biträdakommitténs förslag att generellt innefatta miljöinvesteringar i underlaget förde regionalpolitiska stöden. Huvudregeln är att företagen själva bör svara försådana investeringar. Jag har tidigare (avsnitt 7.2.1.2) redovisat min syn påregionalpolitiskt företagsstöd för bl. Kommittén föreslår attbestämmelser och miljöavgifter skall regionali-seras. Mot bakgmnd avgmndprincipen om begränsning av föroreningarna vid källan är jag inte bereddatt tillstyrka detta förslag. I den lill överlämnadelagrådsremissen om mervärdesbeskatlningen föreslås att de miljörelateradeskatterna tas ut enhetligt över hela landet. Hänsyn till miljön skallenligt regeringens uppfattning tas på alla samhällsnivåer. Regionala utvecklingsinsatserbör innefatta miljömässiga bedömningar av utvecklingsinsatsemas fömtsättningaroch konsekvenser. Den analys som kommitténgör beträffande storslädemas respektive glesbygdens möjligheter all mötaskärpta miljökrav finner jag otillräcklig. Detta har också framhållits av ettantal remissinstanser. Enligt vad jag har erfarit kommer regionala aspekter attbehandlas i den miljöpolitiska proposition som planeras . Infördetta arbete är det angeläget att öka kunskapen om de regionala ochmiljömässiga sambanden. Jag avser därför föreslåregeringen att ERU får lill uppgift atl i samråd med berörda myndigheter ochforskningsinstitutioner initiera och bedriva forskning om sambanden mellanmiljöförhållanden och regional utveckling. Min bedömning: Enpositiv regional utveckling är av stor betydelse även för det civila ochmilitära försvaret. Försvaret ger också liksom många andra verksamheter enregionalt fördelad sysselsättning. Kommittén: Kommittén harinte lämnat något förslag inom delta område. Remissinstanserna: Någraav remissinstanserna har framhållit olika synpunkter på försvarelsregionalpolitiska roll och på inriktningen av regionalpolitiken från försvars-och beredskapspolitisk utgångspunkt. Överbefälhavaren () framhåller i sittyttrande över kommitténs betänkande bl. a. att en positiv regional utvecklingär angelägen från försvarssynpunkt i alla delar av landet. Det är enligt ÖBangeläget att insatser görs inom främst utbildning och forskning,kommunikationer, miljö, energi och kultur, men även avseende näringsliv,service och bostäder, allt för all främja utvecklingen inom olika delar avlandet. Såväl ÖB som översslyrelsen för civil beredskap (ÖCB) hänvisar i sinayttranden till ÖCB:s inledande perspektivstudier "Beredskap införframtiden" som avrapporterades till regeringen . 1 dennarapport konstateras bl.a. att "Vid- sträcktaoch obebodda eller glest befolkade områden ställer särskilda krav påberedskapsplaneringen, särskilt om sådana områden längs känsliga gränser ellerkommunikationsleder i fredstid saknar den civila infrastmktur som är nödvändigi kristid. Detta problem är särskilt framträdande i Nortland. Beredskapshänsynbör om möjligt tas inom sektorpolilik och regionalpolitik för att stimulera enbosättning under fredslid i känsliga områden". Skälenför min bedömning: Av beredskapshänsyn är det viktigt alt bosättning,samhällsservice m. m. kan upprätthållas i hela landet, inte minst i nortaSverige. Detbör särskih framhållas att försvaret har blivit alUmer beroende av stöd fråndet civila samhället. Detta gäller främst inom områdena transporter, hälso-och sjukvård, livsmedelsförsörjning, elförsörjning, telekommunikationer samtbyggnads- och reparationsverksamhet. Det krävs därför en väl differentieradcivil infrastmktur inom landet bl.a. för att försvarsmaktens krigsförband skallkunna verka med full effekt. försvarsbeslut gjordes vissa geografiska prioriteringar. Dessa innebäratt särskild uppmärksamhet skall ägnas förmågan att möta operationer riktademot svenskt tertitorium i norra , östra inkl. ochde södra delama av . liksom försvarsindustrin är en viktig sysselsättningsskapandefaktor i många orter och regioner. Bl.a. vid de senaste tvåstora förvarsbeslulen (prop. 1981/82:102, FÖU18, rskr.374) och 1987(prop. 1986/87:95, FöUll, rskr.310) liksom vid riksdagsbeslut (prop.1989/90:9, FöU3, rskr.87) rörande arméns utveckling m.m. har regionalpolitiskaaspekter vägts in och i några fall direkt påverkat t. ex. vilka orter somskulle komma ifråga för förbandsindragningar o. dyl. Ett exempel på detta utgörNK7KA5 i Hämösand där gmndutbildningen och ca 200 arbetstillfänen av ÖB hadeföreslagits bli indragna men, efter förslag års försvarskommitté ochdess arbetsutskott, föreslog sedemera regering och riksdag genom 1982 årsförsvarsbeslut att NK/KA 5 skulle få bli kvar med en direkt hänvisning till allen indragning skulle få allvarliga regionala konsekvenser. Som en altemativlösning beslöt alt begränsa verksamheten vid MKV/KA4 iGöteborg genom att bl.a. omlokalisera en del verksamhet till Kariskrona. 8.13 Skattereformen i ett regionalpolitiskt perspektiv Min bedömning:Skattesystemets generella utformning ger från regionalpolilisk synpunkt såvälpositiva som en del negativa effekter. De regionalpolitiska effektema avskaltereformen bör belysas i samband med analysen av reformens effekter istort. tar upp vissa skattefrågor. Den anser bl. a. attbiobränslen även i fortsättningen bör vara befriade från Vidare konstaterasatt tillgång till bil ofta är en fömtsättning för Prop. 1989/90:76arbetspendling på landsbygden, och att förslaget till fömyelse av skattesystemetmedför alt kostnadema för arbetsresor med bil kommer att öka. Remissinstanserna:Några remissinstanser tar upp skattepolitiken. Bergslagskommunema menar t. ex.all det nya skalteförslaget bör ges en sådan utformning att inte målen förregionalpolitiken försvagas. Glesbygdsdelegationen anser att kommittén bordeha tagit ställning i olika skatte- och avgiftsfrågor, bl. a. kvittningsrätlenför kombinationsföretag. Skälenför min bedömning: Jag behandlar i del följande mer generella regionalpoliliskaeffekter av skattereformen. Vissa särskilda skattefrågor med regionalpoliliskbetydelse behandlar jag under berört avsnitt i denna proposition. Skattereformen,som genomförs , innebär en genomgripande förändring av detsvenska skattesystemet. Etl övergripande mål är att den ska bidra till ensamhällsekonomiskt mera väl fungerande ekonomi. Genom att beskattningen görsmera likformig styrs resursanvändningen i störte utsträckning av vad som ärsamhällsekonomiskt lönsamt före skall och i mindre utsträckning avskatteeffekter. Reformen innebär en väsentligt lägre beskattning avarbetsinkomster. Skatteultaget ökar av andra skäl t.ex. för atl minskaenergianvändningen, motverka negaliv miljöpåverkan saml reduceralånefinansierad konsumtion. Avsikten är atl en brett upplagd samhällsekonomiskanalys av reformens effekter skall genomföras. Sänkningenav skattesatserna ger en begränsad skattelättnad för regioner med lågainkomster. behöver emellertid regioner med låga inkomster inte bidratill finansieringen av skattereformen i så hög utsträckning. Nuvarandeolikformigheter, som t. ex. den förhållandevis låga beskattningen av olikalöneförmåner som fri bil eller pensionsförmåner, har i första hand reduceratskallen för personer med höga inkomster. Även olikformighetema ikapitalbeskattningen i form av långtgående avdrag för ränteutgifter ikombination med en förhållandevis låg beskattning av kapitalvinster har letttill särskilt stora skattelättnader för personer med höga inkomster. Övergångentill en mera likformig beskattning av löneförmåner och kapitalinkomster gerdärför en sammantaget förhållandevis stor skatteökning för personer, ochdärmed för regioner, med höga inkomster. De fördelningspolitiska utvärderingarsom gjorts av bl.a. inkomstskatteulredningen visar, att övergången till enmera likformig beskattning skapar fördelningseffekter som i hög grad balanseraroch i många fall överväger fördelningseffekterna av de sänktamarginalskatterna. Enicke obetydlig del av skattereformen finansieras genom att skattelättnaden förränteutgifter avseende bl.a. egnahem och bostadsrätter reduceras, från normalt47% . Priserna för småhus och bostadsrätter, och dännedränteavdragen, är väsentligt lägre i regioner med låga inkomster och lågtillväxt, vilket innebär ell förhållandevis litet finansieringsbidrag frånsådana regioner. Skattereformenfinansieras också genom höjningen av taxeringsvärdena 161 11 1989/90. 1 saml Nr 76 Även denna del av finansieringen resulterar i etl Prop.1989/90:76 förhållandevisbegränsat bidrag från regioner med låg tillväxt, medan fastighetsskatten ökarväsentligt bl. a. i . av räntebidragen har ocksåen regionalpolilisk profil genom all ge ett förhållandevis stortfinansieringsbidrag från regioner med hög tillväxt och Energibeskattningenökar, genom att mervärdeskatten utvidgas till atl omfatta energi samt genommiljöskatter som baseras på tillskottet av koldioxid från olika bränslen. Dennadel av reformen leder till en förhållandevis stor kostnadsökning för regionermed höga uppvärmningskostnader och förhållandevis långa körsträckor. Dennaeffekt motverkas dock av att punktskatten på el sänks med perkilowattimme extra för alla kommuner i , och Jämtlandslän saml för vissa kommuner i Västemorrlands, , ochVärmlands län, utöver den allmänna sänkningen av punktskatten på el med 2 öreper kilowattimme. En villa med en årlig elförbmkning ,belägen i dessa områden, får därmed en punktskatlesänkning på , medanlättnaden begränsas till . i andra regioner. Införandeav mervärdeskatt på energi innebär ingen kostnadsökning för förelagen, eftersomdessa får räkna av erlagt belopp vid inbetalning av mervärdeskatt. Därmedundviks negativa effekter för regioner som är beroende av ett eller ett fåtalföretag med stor energiförbmkning. Sådana negativa effekter är svårare attundvika vid andra typer av skatte- eller prishöjningar för energi. Jaghar tidigare (avsnitt 8.2) tagit upp skattereformens effekter på turistnäringen.Skatteutjämningssystemet har utomordentligt stor betydelse för all skaparegional utjämning, och jag har tidigare (avsnitt 6.4) behandlat bl. a. dettasystem. Regeringensförslag till skattereform avviker från skatteutredningamas förslag bl. a. genomen lägre inkomstgräns för en maximal marginalskatt på och genom ensärskild skatterabatt i inkomstinlervall som inkluderar särskilt mångalågavlönade. Dessa förändringar innebär en ytterligare förbättring avskattereformens utfall både ur fördelningspolitisk och regionalpolilisksynvinkel. Skattereformeninnebär också, att avdrag för avsättning lill investeringsfond avskaffas. Jaghar tidigare (avsnitt 7.1) berört denna fråga. Ilagrådsremissen om reformerad inkomst- och företagsbeskattning har redovisatshur skattereformen påverkar den disponibla inkomsten i olika regioner.Ytterligare underlag för att bedöma de regionalpolitiska effektema avskattereformen kommer alt tas fram i samband med analysen av reformenseffekter i stort. Min bedömning:Kvinnomas insats på arbetsmarknaden är en av fömtsättningama för fullföljandetav den ekonomiska politiken. För ett fullt kapacitetsutnyttjande krävs atlkvinnors tillgång till arbete, service, kultur, fritid m. m. blir likvärdig ilandels olika delar. För en god regional utveckling är kvinnors kompetens ochsärskilda erfarenheter nödvändiga inslag. Kommitténsförslag: Kommittén föreslår att en ram om 25 milj. kr. anvisas förkvinnliga kompetenscentra i Inlandet, Bergslagen och Sydöstra . all del bidrag för medflyttande som gäller i vissaregioner skall gälla i de prioriterade landsdelama . Kommitténframhåller också att regionalpolitiken i alUför liten utsträckninguppmärksammat och utvecklat arbetsmarknaden för kvinnor. all del måste bli fler kvinnor i handläggande ochbeslutande ställning på alla nivåer i det regionala utvecklingsarbetet. Remissinstanserna:Flera av de remissinstanser som har yttrat sig om kommitténs beskrivning ochförslag vad gäller kvinnors villkor i regionalpolitiken framhåller atl de serålgärder inom sektorspolitiken som nödvändiga för att förbättra kvinnorsmöjligheter. Remissinstansernasinställning till förslaget om kvinnliga kcmpetens-centra varierar. Mångainstanser menar att det bör vara ordinarie organs uppgift att stödja kvinnor iolika avseenden. Förslagetom förlängning av den lid som medflyllandebidraget kan lämnas har kommenteratsav endast ett fåtal instanser. Dessa är övervägande positiva lill förslaget. Skälenför min bedömning: De regionalpoliliska målen om tillgång till arbete, serviceoch god miljö oavsett bostadsort uttrycker en jämlikhetsuppfattning som måsteinnefatta strävanden mot jämställdhet mellan könen. ISverige är förvärvsfrekvensema för kvinnor, i ett intemationellt perspektiv,mycket höga. De regionala skillnadema i kvinnomas förvärvsfrekvens är störreän för männen. Att vi fortfarande har en tudelad arbetsmarknad är också etl regionalpolitisktproblem. Tillgången till en väl differentierad arbetsmarknad är en av deviktigaste fömtsättningama för kvinnors val av bostadsort. I många regioner ärarbetsmarknaden ensidig och ger inte kvinnoma de valmöjligheter som de behöverför atl utvecklas i sin yrkesverksamhet. Denoffentliga sektom har en dominerande roll som arbetsgivare för kvinnoma. Detstora utbudet av deltidstjänster inom vård och omsorg försvårar i hög gradkvinnomas möjligheter till försörjning på små lokala arbetsmarknader. Detarbete som har påbörjats inom en del landsting och kommuner med atlsystematiskt erbjuda den tjänstgöringsgrad som efterfrågas behöver därförintensifieras. Utbildningsutbudetvisar stora regionala variationer. För de regioner Prop. 1989/90:76 därtillgång till utbildning är begränsad riskerar detta att ge negativa effekter iförsta hand för flickorna. Risken är större för dem än för pojkarna att deinte skaffar sig en bra utbildning på hemorten eller att de flyttar till enutbildningsort och inte återvänder till hemorten. Desärskilda utbildningsinsatser, som på regeringens initiativ genomförs i delarav Bergslagen och norra , är ett exempel på hurutbildningsutbudet kan anpassas till bl.a. kvinnornas behov. Flickorsotraditionella utbildnings- och yrkesval är ett viktigt inslag iansträngningarna för att bredda flickors och kvinnors arbetsmarknad. 1utbildningssystemet har olradilioneila val uppmuntrats på olika sätt. Enbreddning av kvinnornas arbetsmarknad bidrar lill bättre fömtsättningar attåstadkomma regional balans. Enviktig fömtsättning för kvinnors förvärvsarbete är tillgången till service. Detär framförallt kommunikationer och barnomsorg som har stor betydelse förkvinnorna. Servicesektorn har för övrigl kommit att bli en förutsättning och enmöjlighet för kvinnors förvärvsarbete, i synnerhet i stödområdena. Iproposition (1987/88:105, AU 17, rskr. 364) om jämslälldhelspolili-ken inför90-talel, har regeringen redovisat en samlad syn på jämställdhetspolitiken. 1propositionen behandlas bl.a. kvinnors utbildnings- och arbetsmarknadssituationmyckel utförligt. Frågan om kvinnlig representation i beslutande organbehandlas i samma proposition och mål om andelen kvinnor i olika statligaorgan läggs fast. Förall ge de regionalpoliliska strävandena ökad genomslagskraft på den regionalanivån och för att lyfta fram sambanden mellan regional- ochjämslälldhetspolilikgav regeringen landets länsstyrelser ett särskiltuppdrag. Dessa skulle i samverkan med länsarbetsnämnderna och läns-skolnämndemakartlägga situationen samt redovisa program för att stärka kvinnornas ställningpå arbetsmarknaden m. m. Enomfattande program- och projektverksamhet har därefter bedrivits av berördaorgan. Länsstyrelsemas projektmedel och regeringens projektmedel förjämställdhetsinsatser har därvid varit av stor betydelse. Även inom ramen förlandsbygdskampanjen har flera jämställdhetsprojekt genomförts. Jaghar samma gmndinställning som kommittén, nämligen att jäm-siälldhelsinsalser huvudsakligenskall bedrivas inom ramen för olika organs ordinarie verksamhet. Under vissaomständigheter kan dock speciella insatser erfordras för att driva påutvecklingen i önskad riktning. Del är mot denna bakgmnd jag lämnar någraförslag med speciell inriktning på kvinnoma framför allt i glesbygds- ochstödområdena. Jagbedömer del därvid särskilt viktigt att kvinnors möjligheter att skapa ochdriva företag förbättras i stödområdena. Detta skall ses mot bakgmnd av den istödområdet ofta begränsade och traditionella arbetsmarknaden. Jag har därförtidigare föreslagit att utvecklingsfonderna i stödområdet bör tillförassärskilda resurser för stöd och insatser riktade till kvinnor som startarföretag (avsnitt 7.5). Föratt dagens hushåll med två försörjare skall kunna flytta från en ort 164 annan ställs stora krav på arbetsmarknadens differentiering. 1 stödområdenakan det ibland vara problem att finna arbetstillfällen till tvåpersoner. I dessa fall kan medflyttandebidraget bidra till att underlätta denanpassningsprocess som flyttning av ett hushåll innebär. Jag har därförtidigare föreslagit alt medflyllandebidraget skall kunna utbetalas under två åri stället för som (avsnitt 8.8). Många bedömare pekar pågles- och landsbygdens ensidiga kultur- och fritidsutbud som en bidragandeorsak till atl kvinnor flyttar därifrån. Jag anser del därför vara väsentligtalt kultursatsningar görs så alt de ger utrymme för kvinnor all skapa detkulturklimat som de efterfrågar och därmed kunna berika sig själva och sinbygd. Del är också viktigt att kommunema i sin fritidsplanering uppmärksammarflickors/kvinnors behov. Jag har därför tidigare föreslagit att anslaget förregionala utvecklingsinsatser skall kunna användas bl.a. för kulturinsatserriktade mot bl.a. kvinnor i glesbygd (avsnitt 8.9). Inom det regionalpolitiskaföretagsstödet finns en regel om könskvotering. Enligt denna skall minst 40%av vardera könet anställas i den rekrytering som görs med hjälp av stödet.Regeln har, även om målet om inte till fullo uppnåtts, lett till bl. a.kvalitativa förbättringar såväl för företag som för de kvinnor som omfattas avdet. Jag har därför tidigare föreslagit att könskvoteringsregeln fördelregionalpolitiska stödet skall behållas i sin nuvarande omfattning (avsnitt7.2.1.2). 9 Regionalpolitiska medel till infrastrukturåtgärder inomvissa samhälls- och politikområden Mitt förslag:Regionalpoliliska medel anslås för vissa infrastmkturinsatser i kombinationmed ekonomiska och andra åtgärder från andra samhälls- och polilikområden avsärskild betydelse för den regionala utvecklingen. Kommittén: Kommittén haringet samlat förslag av denna karaktär. Däremoi föreslår kommittén att ellanslag för Ersättning lill vattenkraftsregioner inrättas. Medlen skall tas ingenom en höjning av skatten på äldre vattenkraft. Från anslaget föreslås medelanvändas till bl. a. infrastmkturinsatser i inlandet. insatser inom vissa sektorer. Dessa förslag harjag behandlat iavsnitt 8. Remissinstanserna:Eftersom utredningen inte föreslagit ett samlat anslag för dessa ändamål finnsinga uttalade remissynpunkter i denna fråga. Däremoi instämmer mångaremissinstanser i bedömningen all olika infrastmkturinsatser behövs i deprioriterade områdena. Många remissorgan ifrågasätter dock kommitténs förslagtill finansiering genom återföring av övervinster på äldre vattenkraft. Skälen för mitt förslag:Jag har tidigare betonat att åtgärder inom många politikområden har betydelseför den regionala utvecklingen. redogjort för utvecklingeninom ett stort antal samhälls- och politikområ- Prop. 1989/90:76 den ochpekat på en rad faktorer som var och en för sig eller i kombination medvarandra kan vara viktiga förutsättningar för att nå en positiv utveckling iutsatta orter eller regioner. Ivid mening ger alla dessa faktorer tillsammans de fömtsättningar, deninfrastmktur, som olika samhällsorgan och företag i en region är beroende avför att t. ex. utveckla näringslivet. Jaghar tidigare (avsnitt 6) förordat huvudprincipen att varje samhällssektor, somen integrerad del av sektorspolitiken, skall utforma verksamheten så att deregionalpolitiska målen uppfylls. Varje samhälls- och politikområde bör alltsåha ansvaret för att den egna verksamheten anpassas och inriktas efter kraven påregional utveckling och efter de skiftande behoven i olika regioner. Jag harockså redovisat organisatoriska och planeringsmässiga åtgärder för att uppnå enförbättrad sådan anpassning och samordning av olika sektorsåtgärder.