prop · GD0389 · 1989-12-31 00:00:00 — Denna rätt utgör den ena sidan avprincipen att parternas prestationer skall utväxlas (jfr 5 § andrastycket angående näringsidkarens rätt att hälla inne varan tills konsumentenbetalar priset). Principen innebär att bada parterna fär en viss säkerhet föratt även den andra parten fullgör sin del av avtalet innan de fullgör avtaletför egen del. Denrätt att hålla inne betalningen som här föreskrivs tar sikte pä fall där tidenför betalningen inte följer av avtalet och betalning sålunda skall ske närnäringsidkaren kräver det. Beslämmelser om rätt att hålla inne betalningen vidnäringsidkarens dröjsmäl respektive fel i varan finns i 11 och 25 §§. Omköparen avbeställer varan innan den har avlämnats, har säljaren inte rätt atthälla fast vid köpet och kräva betalning. I stället har han rätt tillersättning enligt 41 §. (Jfr31 § i utredningens förslag) Köparenhar möjlighet att avbeställa en vara innan den har avlämnats. Avbeställningengörs genom all köparen meddelar säljaren att han inte vill ha varan. Säljarenkan därvid självfallet företrädas av en representant enligt akmänna reglerdärom. Om köpet har förmedlats av en näringsidkare för säljarens räkning (jfr1 § andra stycket) kan avbeställningen göras hos denne. Underrättelsen kan varamuntlig eller skriftlig. I händelse av tvist är det köparen som har att visaatt han har lämnat säljaren (eller dennes företrädare) underrättelse omavbeställningen. Avbeställningsmöjligheten gäller intill dess varan avlämnas.Den kan aktualiseras redan innan ett bindande köpeavtal har kommit till ständ,exempelvis om säljaren har förbehållit sig en acceptfrist i anledning av ettanbud som köparen har lämnat. Omköparen avbeställer varan fär säljaren behålla den och köparen behöver intebetala priset. Däremot är köparen skyldig att utge ersättning till säljarenenligt vad som anges i 41 §. Har köparen betalat i förskott kan avbeställningenge honom rätt att få tillbaka (en viss del av) vad han erlagt. Om säljaren hargodtagit att köparen fränträder köpeavtalet ulan att betala någon ersättning,exempelvis genom atl medge öppet köp, skall detta givelvis gälla. Här kan ocksäerinras om all vid hemförsäljning, köparen enligt hemförsäljningslagen(1981:1361) alltid har räll alt frånträda köpel inom utan att bli ersättningsskyldigmot säljaren. Efter utgången av kan köparen avbeställa varan enligtförevarande paragraf om varan ännu inte har avlämnats. Atl varan vid etttillverkningsavial är färdigställd hindrar i och för sig Prop. 1989/90:89inte köparen frän att avbeställa varan om den inte har avlämnats. En 38 §annan sak är att den sena avbeställningen kan leda till att han fär utge enstörre ersättning än om avbeställningen hade ägt rum i ett tidigare skede (sevidare specialmoliveringen till 41 §). Vadsom avses med dröjsmål Dröjsmälpä köparens sida föreligger om prisei inte betalas i rätt tid och detta inteberor pä nägol förhällande pä säljarens sida. (Jfr34 § i utredningens förslag) Iparagrafen ges en allmän beskrivning av vad som skall förstas med sädanldröjsmäl som bestämmelsen avser. Dröjsmäl med betalningen föreligger om köpareninte betalar i rätt tid och detta inte beror pä säljaren eller nägolförhållande pä dennes sida. Föratt avgöra om betalning har skett i rätt lid fär man i första hand gä tillavtalets bestämmelser. Skulle avtalet inte innehålla något härom gäller enligt36 § att betalning skall ske när säljaren kräver det. Dröjsmälmed betalningen föreligger inte om förseningen beror pä säljaren eller någotförhällande pä dennes sida. Exempel pä det förra är att köparen underlåter atlbetala därför att säljaren inte har avsänt varan där detta åligger honomeller har levererat en felaktig vara. Hänvisningentill ett förhållande pä säljarens sida avser situationer där förseningen harsin grund i en omständighet som visserligen inte direkt beror pä säljarensförfarande men som ändå bör hänföras till hans risksfär. Detta kan vara falletexempelvis om varan förstörs medan säljaren bär risken för den. Som ytterligareexempel kan nämnas vissa förseningar vid belalningstransaktioner. skall ske genom bankgiro frän köparens bank till ett av säljaren anvisatkonto i säljarens bank, torde av allmänna regler följa att betalning har sketti rätt tid om beloppet kommer in på säljarens konto senast pä förfallodagen.Del är således utan betydelse att säljaren kanske först nåsav ett meddelande om att betalningen har skett (jfr rättsfallet NJA 1988 s.312). Om beloppet kommer in pä säljarens konto först efler förfallodagen ochorsaken lill detta ligger hos säljarens bank, är det fräga om ell förhällandepä säljarens sida. Köparen är dä inte i dröjsmäl. Är det i stället så attförseningen beror pä den bank som köparen har anlitat eller pä att köparen harangett fel kontonummer, är del inte fräga om ett Ändrad lydelse i propositionsförslaget förhällande pä säljarenssida utan pä köparens. Denne kan dä drabbas av Prop. 1989/90: 89 dröjsmälspäföljder. P&följdervid dröjsm&l 39 § Viddröjsmäl pä köparens sida fär säljaren hälla inne varan enligt 5 §. Han fårvälja mellan att kräva att köparen betalar priset eller, enligt 40 §, hävaköpel. Om säljaren häver köpet fär han dessutom kräva skadestånd av köparenenligt 41 §. (Jfr 34 § i utredningens förslag) Omköparen har kommit i dröjsmäl med betalningen, fär säljaren kräva betalningeller, enligt 40 §, häva köpet. Häver säljaren köpet fär han också krävaskadestånd pä grund av dröjsmålet. Denna rätt regleras i 41 §. Säljarens rättatt hälla inne varan regleras i 5 §. Att säljaren kan ha rätt tilldröjsmålsränla pä betalning som har erlagts för sent följer av räntelagen(1975:635). Rättenatt kräva betalning gäller inte ifall köparen avbeställer köpet innan varan haravlämnats. I övrigt finns inga inskränkningar i den rätten. I fräga omsäljarens rätt att kräva fullgörelse av köparens betalningsförpliktelse,gäller således inte nägon begränsning av den typ som följer av 12 § angåendeköparens räll all kräva att säljaren fukgör köpet. Detta hänger samman medolikheten i förpliktelsernas natur. Säljarenfär häva köpet om köparens dröjsmäl med betalningen utgör ett väsentligtavtalsbrott. Harsäljaren förelagt köparen en bestämd tilläggstid för betalningen och är den inteoskäligt kort, fär köpet även hävas om köparen inte betalar inom tilläggstiden.Medan tilläggstiden löper fär säljaren häva köpet endast om köparen meddelaratt han inte kommer att betala inom förelagd tid. Harvaran kommit i köparens besittning, fär säljaren häva köpet endast om han harförbehållit sig rätt till detta eller om köparen avvisar varan. Sedan priset isin helhet har betalts, får säljaren inte häva köpet. (Jfr35 § i utredningens förslag) Paragrafengäller säljarens rätt att häva köpel på grund av köparens dröjsmäl medbetalningen. Ändrad lydelse i propositionsförslaget Första stycket Prop. Bestämmelseninnehåller att säljaren fär häva köpet om köparens 40 § dröjsmäl utgör ettväsentligt avtalsbrott. Formuleringen skiljer sig frän motsvarande bestämmelseri 13 och 29 §§ genom att en hänvisning till avtalsbrottels betydelse förmotparten saknas (jfr även 46 § konsumenttjänstlagen). Det krävs alllsä vidtillämpningen av förevarande stadgande inte att dröjsmålet är av väsentligbetydelse för säljaren. Delta hänger samman med att säljarens tillgångar ellerfinansiella läge inte bör tillmätas nägon avgörande betydelse för bedömningenav om han skall ha rätt att häva köpel pä grund av köparens dröjsmäl medbetalningen. Vidprövningen av om betalningsdröjsmälet utgör ett väsentligt avtalsbrott, börhänsyn las bl.a. tik köpets karaktär och betydelsen vid ifrågavarandeförhållanden av att betalningen försenas. Bedömningen kan således varieramellan olika typer av köp. Vid vissa transaktioner kan ett mycket kort dröjsmälvara väsentligt, medan man i andra fall bör kräva mer innan hävning kan ske.Väsentlighetsbedömningen kan dock inte göras enbart utifrån dröjsmålets längd.Man mäste ocksä beakta t.ex. huruvida dröjsmålet gäller hela betalningen ellerendast en mindre del av betalningen. Däremot saknar orsaken till köparensdröjsmål med betalningen betydelse för säljarens räll att häva köpet. Bestämmelsenförutsätter inte att köparen skall ha insett eller bort inse att avtalsbrottetvar väsentligt. Även om köparen har anledning att anta att dröjsmålet intespelar nägon större roll för säljaren, har denne rätt att häva köpet näravtalsbrottet är väsentligt enligt den mera allmänna bedömning som har nämnts. Enligtandra stycket fär köpet hävas om säljaren har förelagt köparen en bestämdtilläggslid för betalningen som inte är oskäligt kort men betalning inte skerinom tilläggsfristen. Denna regel innebär att hävningsförfarandet delas upp itvä etapper. I den första sätter säljaren ut en frist, i den andra häver han pägrund av att fristen har gäll ut utan atl betalning har skett. När entilläggstid har förelagts krävs inte nägon ytterligare utredning om dröjsmåletsväsentlighet. Å andra sidan fär säljaren normalt inte häva köpet underåberopande av väsentligt dröjsmäl sä länge tilläggsfristen löper. Ilagtexten används uttrycket "bestämd tilläggstid". Det skall alllsästä klart för köparen vilken dag han senast måste betala. Om säljaren t.ex.uppmanar köparen att betala ", "snart" e.d. ärtidsangivelsen alltför vag för atl kunna betraktas som en tilläggstid i häravsedd betydelse. Detta innebär dock inte atl ett sädanl meddelande skullesakna all betydelse. Även uppmaningar där nägon bestämd tid inte anges kan vararelevanta vid bedömningen av dröjsmålets väsentlighet. Tilläggstidenfär inte vara oskäligt kort. Vad detta innebär fär avgöras med hänsyn tillomständigheterna i det enskilda fallet. Köparen mäste få en reell möjlighet atterlägga betalningen inom tilläggstiden. behöver säljaren inte tahänsyn till köparens individuella möjligheter alt Prop. 1989/90:89 fä fram de medel som krävs för betalningen. Somhar nämnts i det föregående krävs det inte någon ytterligare utredning omdröjsmålets väsentlighet när en tilläggstid har förelagts. Det kan dock blinödvändigt att bedöma om den tilläggstid som säljaren har satt ul är oskäligtkort ifall köparen gör gällande detta. Utgångspunkten är att säljaren har rättatt häva köpet efter tilläggstiden om betalning inte har skett. Omköparen anser att den tikäggstid som säljaren har förelagt är oskäligt kort,ankommer det på köparen atl meddela säljaren detta. Gör han inte det ägersäljaren i princip häva köpet om betalning inte sker inom tilläggstiden. Omsäljaren efter ell meddelande av köparen att denne anser att den förelagdatiden är för kort inte vill förlänga tiden, och betalning inte skett inom denförelagda tiden, blir säljarens hävningsrätt beroende av om han kan motiveraatt tilläggstiden inte varit oskäligt kort eller att hävningsförutsättningarföreligger enligt första stycket. Somovan har anförts är utgångspunkten atl säljaren inte fär häva köpel medhänvisning till ett sådant väsentligt dröjsmäl som avses i första stycket sälänge tilläggstiden löper. Om emellertid köparen meddelarsäljaren all han inte kommer atl betala inom tilläggstiden, finns det inteanledning att tvinga säljaren att vänta med hävning tills tilläggstiden harlöpt ut. Motsvarande gäller om köparens meddelande är föranlett av att hananser att tilläggstiden är oskäligt kort. Säljaren får då häva köpet innantilläggstiden har löpt ut, förutsatt givetvis all han kan visa althävningsförutsättningar föreligger enligt första stycket. Bestämmelsernai tredje stycket innehåller vissa inskränkningar i säljarens hävningsrätt. Enligtförsta meningen saknar säljaren i regel hävningsrätt dä han har låtit köparenkomma i besittning av varan. Inskränkningen i hävningsrätten gäller dock inte isådana fall dä säljaren har förbehållit sig rätt att häva köpet trots att varanhar kommit i köparens besittning. Det vanligaste fallet är att varan har saksmed ett giltigt återtagandeförbehåk. Närmare regler om detta finns ikonsumenlkredillagen (1977:981). Ett ytterligare undanlagsfall enligt förstameningen då säljaren är berättigad atl häva köpet trots all varan har kommit iköparens besittning är då köparen har avvisat varan. Detta undantagsfall tarsikte pä de situationer dä avvisandet har skett utan fog. Har köparen haft rättatt avvisa varan är det för honom och inte för säljaren som hävningsrättföreligger. Om däremot köparen utan giltig anledning avvisar varan och säljarenhar hävningsrätt enligt första stycket, skulle - om varan kommit i köparensbesittning och förevarande undantag inte fanns - säljaren inte kunna hävaköpet. Enligt andra meningen fårsäljaren inte heller häva köpel om priset i sin Prop. 1989/90:89 helhet ärbetalt. Har priset bara delvis betalts, är bestämmelsen inte 41 §tillämplig. Häversäljaren köpet eller avbeställer köparen varan enligt 37 § har säljaren rätttill ersättning för 1. särskilda kostnader som han harhaft för all ingå och fullgöra avtalet till den del han inte kan tillgodogörasig dessa pä annat sätt, 2. särskilda kostnader till följdav hävningen eller avbeställningen, samt 3. förlust i övrigt med ell beloppsom är skäligt med hänsyn till priset för varan, tidpunkten för hävningen elleravbeställningen, omfattningen av nedlagt arbete och omständigheterna i övrigt. Säljarenfär förbehålla sig en på förhand bestämd ersättning vid hävning elleravbeställning, om den är skälig med hänsyn lill vad som normalt kan antastklkomma en säljare som ersättning enligt första stycket. Säljarenhar inte rätt till ersättning enligt första eller andra stycket om köparenavbeställer en vara innan säljaren har accepterat ett anbud som köparen harlämnat till säljaren. Säljaren har inte heller rätt till ersättning om köparenvisar att dröjsmålet eller avbeställningen beror på lag, avbrott i den allmännasamfärdseln eller betalningsförmedlingen eller annat liknande hinder somköparen inte skäligen kunde förväntas ha räknat med vid köpet och vars följderhan inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. (Jfr32, 33 och 36 §§ i utredningens förslag) Paragrafenreglerar säljarens rätt till ersättning vid hävning och avbeställning.Paragrafen är tvingande till köparens förmän. Säljaren fär alltså i principinte kräva högre ersättning än vad som följer av paragrafen. Bestämmelserav liknande slag finns i 42, 43 och 48 §§ konsumenttjänstlagen. Reglernabygger pä den s.k. additionsprincipen. Säljaren har rätt till ersättning försärskilda kostnader som hänför sig till köpet och hävningen respektiveavbeställningen samt dessutom till en skälig ersättning för sina kostnader iövrigt och för utebliven vinst. PunktI Säljaren har rätt till ersättning för de kostnader som han har haft för atlingå och fullgöra avtalet, i den män han inte kan tillgodogöra sig dessa pånägol annat sätt. Ersättningsrätten avser endast särskilda kostnader, dvs.kostnader som kan direkt hänföras till den aktuella varan. Rätten lillkompensation för uteblivet bidrag lill säljarens allmänna kostnader regleras ipunkt 3. Kostnaderför att ingå avtalet kan vara exempelvis kostnader för förhandlingar,utarbetande av offerter, provisioner till försäljare eller förmedlare och undersökning av köparens kreditvärdighei. Kostnaderför att fullgöra avtalet varierar naturligen beroende pä bl.a. Prop. 1989/90:89vad slags avtal det är fråga om, pä vilket stadium en avbeställning sker 41 §o.d. Om köparen avbeställer köpet redan innan säljaren har hunnit vidta nägraåtgärder för att fullgöra avtalet, föreligger normalt inte nägra särskildakostnader härför som köparen blir skyldig all ersätta. Motsvarande gäller iallmänhet om köpet avser varor som säljaren har i lager vid avtalstillfälleieller som han då redan har bestäkt från sin leverantör. kan docksäljaren ha haft särskilda kostnader för vård eller förvaring av varan. Fördessa är han berättigad till ersättning. Vidtillverkningsavial kan säljaren ha kostnader för införskaffande av material ochhalvfabrikat samt för arbetslöner och socialavgifter. Om säljaren har skaffatvaran särskilt för den aktuelle köparen kan det bli fräga om kostnader förinköp och frakt. Säljarenhar inte rätt till ersättning för de särskilda kostnader som han har haft föratl ingå och fullgöra avtalet, om han kan tillgodogöra sig dessa pä annat häll.Vid tillverkningsavial kan säljaren ha möjlighet att använda inköpt materialtik annan tillverkning eller all modifiera en pägäende tillverkning sä attvaran kan avyttras till en annan köpare. Rör det sig om en vara som säljarenhar skaffat särskilt för köparen, kan säljaren kanske tillgodogöra sig en delav kostnaderna genom att skicka tillbaka varan till sin leverantör. Säljaren ärhärvid skyldig att begränsa sin förlust (jfr 42 §). Kansäljaren inte genom atl förfoga över varan få täckning för alla sina kostnader,t.ex. därför att han måste sälja varan till ett lägre pris eller därför allhans leverantör betingar sig en ersättning för att ta tillbaka varan, ärköparen skyldig att ersätta mellanskillnaden. Har säljaren kontrakteral enutomstående företagare för alt ulföra ell visst som blir onödigt genomavbeställningen, har han rätt lill ersättning för vad han vid ett återtagandeav det lämnade uppdraget måste utge lill den andre. Punkt2 Säljaren har rätt till ersättning för särskilda kostnader till följd avhävningen eller avbeställningen. Vid tillverkningsavial kan det vara fråga omkostnader som uppstår genom atl säljaren avvecklar en tillverkning som redan ärigång. Vid andra köp kan kostnaden avse t.ex. frakt för transport av varantillbaka lill säljarens leverantör eller bortmontering av extra utrustning somsäljaren har beställt eller återställande av varan i dess ursprungliga skick.Om köpet exempelvis gäller en kappa som har ändrats för att passa köparen, harsäljaren alllsä rätt lill ersättning dels för vad ändringen har kostat och delsför vad del kostar att ålerstäka kappan i ursprungligt skick om detta ärmöjligt. Punkt3 Säljaren har rätt till viss ersättning för sin förlust i övrigt pä grund avhävningen eller avbeställningen. Härmed åsyftas det belopp som säljaren hargäll miste om genom att affären inte har kommit till ständ. Det högsta beloppsom kan komma i fräga är i princip skillnaden mellan det avtalade priset ochsäljarens särskilda kostnader för att anskaffa varan. Skälighetsbedömningenskall göras med hänsyn till ekonomiska Köparens motivför en avbeställning är alltså i princip ulan Prop. 1989/90:89 betydelse. Vidskälighetsbedömningen skall hänsyn tas till etl antal olika omständigheter. Iförsta hand nämns priset för varan. Vad som härvid är av särskild betydelse ärhur stor del av priset som utgörs av säljarens påslag utöver hans egenanskaffningskostnad. Även prisnivån är emellertid av intresse. Det är rimligtall ersättningen i kronor räknat är högre för en dyr vara än för en billig. Enersättning med samma andel av priset eller av säljarens päslag oavsettprisnivån kan emellertid leda till oskäliga resultat. Allmänt sett bör detkunna godtas att ersättningen bestäms lill en större andel av priset när köpetavser en jämförelsevis billig vara än när det är fråga om en dyr vara. Vidbestämmandet av ersättningen skall hänsyn vidare tas till tidpunkten förhävningen eller avbeställningen och omfattningen av nedlagt arbete. Grundtankenär att säljaren tjänar in sin vinst och bidrag till sina allmänna kostnadersuccessivt. Detta har särskild betydelse vid tillverkningsavial, men också vidandra köp bör lidsfaktorn kunna inverka pä bedömningen. Genom en tidigavbeställning kan exempelvis vissa hanteringsåtgärder, säsom att hämta varan iett lager eller att förvara varan för köparens räkning, undgås. Säljarenbör i princip ha rätt till en viss ersättning för att affären går om intet ävenom en avbeställning eller en hävning sker i etl mycket tidigt skede, innansäljaren har hunnit vidta nägra nämnvärda åtgärder för att fullgöra avtalet. Junärmare man har kommit leveransdagen och ju större del av prestationen som harutförts, desto större del av säljarens förlust bör ersättas. Även om säljarenhar vidtagit alla de åtgärder som ankommer på honom för att avtalet skall kunnafullgöras bör säljaren dock normalt inte vara berättigad till full ersättning. Närdet gäller atl bestämma vad som är skälig ersättning för säljarens förlustskall hänsyn tas också till omständigheterna i övrigt. Omständigheter som kanverka i höjande riktning är all säljaren pä grund av ett tillverkningsavtal haravböjt andra uppdrag och därför inte kan utnyttja sina resurser till fullo viden avbeställning eller att det avbeställda köpet avser en vara avsäsongskaraktär som när avbeställningen eller hävningen sker kanavsättas. I sänkande riktning kan verka att en avbeställning eller hävningmedför att resurser frigörs som säljaren kan utnyttja på ell ekonomiskt merfördelaktigt sätt än om han hade varit skyldig att fullfölja köpel. Normaltär säljaren inte berättigad att uppbära full ersättning för sin förlust. Dettaligger i att efsättning skall utgå med ett skäligt belopp. Det kan dock finnassituationer där det med hänsyn till samtliga omständigheter framstår somskäligt att säljaren blir berättigad till full ersättning. Del kan vara falletom avbeställning av ett tillverkningsköp sker först sedan varan harfärdigtillverkats och säljaren inte har nägra möjligheter att finna en nyköpare till den tillverkade varan. Säljarenhar i princip bevisbördan för att han har haft de förluster som Prop. 1989/90:89 han begär ersättning för enligt förevarande paragraf. Beviskravet fär bli 41§ beroende av omständigheterna i det enskilda fallet, bl.a. säljarensmöjligheter att förebringa bevisning om ett visst förhållande. Sålunda börexempelvis inte alltför höga krav ställas pä säljaren i bevishänseende om hangör gällande att han genom en avbeställning inte kan utnyttja sina resurserlill fullo. Bestämmelsenreglerar säljarens möjligheter att förbehålla sig en pä förhand bestämdersättning vid hävning eller avbeställning. Eftersom regleringen i förstastycket är tvingande skulle, utan den nu aktuella bestämmelsen, villkor omsärskild överenskommelse om vilken ersättning som köparen skall erlägga vidhävning eller avbeställning inte kunna göras gällande mot denne, om enberäkning enligt första stycket i del aktuella fallet skulle leda till en lägreersättning. Bestämmelsensyftar framför allt till atl möjliggöra villkor om avgift vid hävning elleravbeställning i standardavtal. Det är dock inget som hindrar att ettindividuellt avtal reglerar frågan om ersättning vid hävning elleravbeställning. Det ligger i båda parters intresse atl redan från början vetavad köparen skall betala i händelse av en hävning eller avbeställning. Vidareminskar man risken för tvister om hur ersättningen skall beräknas. Föratt ell avtalsvillkor som anger en avgift av här avsett slag skall vara giltigtkrävs atl ersättningen är skälig med hänsyn till vad som normall kan antastillkomma en säljare vid en beräkning enligt första stycket. Avgiftenkan konstrueras på olika sätt. Den behöver inte nödvändigtvis utgöra ett fastbelopp som skall betalas vid exempelvis alla avbeslällningar. Ersättningensstorlek kan variera beroende pä avbeställningen sker.Ersättningen kan också bestämmas till en viss procent av priset för varan.Beroende på omständigheterna kan beloppet avse säväl ersättning för kostnadersom hänför sig lill köpet och hävningen eller avbeställningen som ersättningför förlust i övrigt. Somhar nämnts i specialmotiveringen till 37 § kan en köpare avbeställa en vara idet skedet att säljaren ännu inte har accepterat ell anbud som köparen harlämnat. Om köparen gör detta, har säljaren enligt första meningen i tredjestycket inte rätt till någon ersättning av köparen i anledning avavbeställningen. En säljare som förbehåller sig rätt att vänta medatt acceptera ett lämnat anbud, får alltså finna sig i att den presumtiveköparen ges en möjlighet all frånträda sitt anbud utan att bliersättningsskyldig. Iandra meningen finns ett ytterligare undantag frän köparens skadesländsskyldighet.Det gäller säväl vid hävning som vid avbeställning.