prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Nivån på statsbidragen till grund-och gymnasieskolan påverkas dockinte i motsvarande omfattning till följd av att elevantalet beräknasminska. I lågalternativet beräknas utgifterna öka med i genomsnitt perår. Motsvarande ökning i högalternativet är . Skillnaden iutgiftsutveckling mellan alternativen förklaras av bostadssubventionerna,arbetsmarknadspolitiska åtgärder, folkpensioner och andra indexbundnatransfereringan Även kostnaderna för statsskuldräntor är avsevärt större ihögalternativet. Demografiska faktorer pekar på ett starkt volymtryck. Å andrasidan utgör tillgången på arbetskraft en restriktion för om den finansiellautvecklingen enligt kalkylen skall kunna realiseras. I diagram1 redovisas budgetsaldots utveckling i låg respektive högalternativen underlångtidsbudgetperioden. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Diagram1 Budgetsaldo 1989/90-1994/95, Miljarder kr., löpande priser 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 Detsammantagna finansiella sparandet i kommunsektorn .beräknas uppvisa kraftiga underskott om inte volymökningen begränsas.Oförändrade skatte- och avgiftsnivåer i kommunsektorn ställer stora krav påomprövning, rationalisering och förnyelse av den kommunala verksamheten. Sparandet inomsocialförsäkringssektorn är i huvudsak en funktion av AP-fondens ocharbetslöshetsförsäkringens finansiella utveckling. ATP-systemet har ännu intenått fullfunktionsstadiet utan såväl antalet ATP-pensionä-rer somutbetalningarna mätt i antal basbelopp ökan Under långtidsbudgetperiodenberäknas pensionsutgifterna realt öka med i genomsnitt 3,per ån AP-fondensinkomster består huvudsakligen av avgifts- och ränteinkomsten Ränteinkomsternaberäknas falla . Sammantaget beräknas AP-fondens finansiellasparande att minska i nominella termer och somandel av BNP. Arbetslöshetsförsäkringens kostnader beräknas, mätt som andel avBNP, i lågalternativet ligga kvar på oförändrad nivå . Andelenberäknas dock minska i högalternativet. Sammantagetinnebär detta att det samlade offentliga sparandet beräknas stabiliseras omkring4 % som andel av BNP i lågalternativet. Om ekonomin istället utvecklas enligthögalternativet sjunker det finansiella sparandet som andel av BNP till omkring0,mot slutet av perioden. 1989/90:150 Bilaga1.2 Diagram2 Offentliga sektorns finansiella sparande i två alternativ Andel av BNP 89/90 90/91 91/9292/9393/9494/95 Detpositiva bidraget till den offentliga sektorns finansiella sparande beräknaskomma från den statliga sektom, närmare bestämt statsbudgeten. Det finns därföranledning att diskutera stabiliteten i dessa överskott. Budgetutvecklingen äri allt väsentligt avhängig den allmänekonomiska utvecklingen. Utvecklingen avstatsinkomsterna är mycket starkt beroende av de antagan- den som görs om denekonomiska utvecklingen framförallt vad gäller priser Prop. 1989/90:150 ochlönen Vidare styrs en mycket stor andel av utgifterna på budgeten av Bilaga1.2 regelsystem med automatiska bindningar till bl.a. KPI, räntenivå samt löneutveckling.Långtidsbudgettekniken i sig innebär att utgifterna är snävt beräknade ocherfarenhetsmässigt tenderar att underskatta utgiftsutvecklingen. Ettantal faktorer pekar på behovet av ett högt inhemskt sparande under 1990-talet.En samhällsekonomisk utveckling i enlighet med högalternativet ställer krav påett ökat privat sparande för att bytesbalansen inte ska försämras. Det privatasparandet är lågt även vid full sysselsättning och högtkapacitetsutnyttjande. kan hushållssparandetförväntas öka något till följd av dels skattereformen, dels beroende på atteffekterna av 1980-talets omfattande avreglering av kreditmarknaden kanförväntas avta. Detär dock knappast realistiskt på kort sikt med så stora sparandeöverskott i denprivata sektorn att dessa ensamma skulle kunna bidra till en förbättring avbytesbalansens utveckling. Denna utveckling är särskilt accentuerad ihögalternativet. Dendemografiska utvecklingen, med en åldrande befolkning, kommer att ställa storakrav på ökade utgifter inom t ex vård och omsorg och pensionen Kalkylerna visaratt sparandet i AP-fonden skulle behöva vara betydligt högre . vad fallet äridag för att klara de framtida pensionsåtagandena. Problemen accentuerar in pånästa århundrade. Av detta skäl skulle det offentliga sparandet redan under1990-talet behöva öka kraftigt för att undvika att alltför stora sparkravställs på den förvärvsaktiva befolkningen när försörjningsbördan med tidenväxen Längtidsbudgetberäkningarnavisar vidare att om skattetrycket skall kunna sänkas måsteutgiftsbegränsningar göras. Ävenom målet är en oförändrad skattekvot eller ett bibehållet sparande som andel avBNP krävs en begränsning av utgifterna. Analysen av utgifterna måste ses i ettlångsiktigt perspektiv och utifrån en utvärdering av utgifternasmåluppfyllelse både vad gäller tillväxt och fördelning. Förändringar i systemenmåste ske planmässigt och förutsätter att en analys sker utifrån nyaförutsättningan Ett konsekvent hävdande av arbetslinjen inom socialförsäkringenär ett exempel på en analysutgångspunkt som resulterar i högre välfärd ochminskade utgiften 1 Samhällsekonomisk bakgrund Prop. Ilångtidsbudgeten beskrivs två alternativ över den samhällsekonomiska utvecklingenunder . Alternativen skiljer sig främst beträffande i vilkentakt löneutvecklingen i anpassar sig till omvärldens nivå. 1alternativet med tidig lönedämpning, lågalternativet, antas den anpassningenske redan är 1991, medan anpassningen i alternativet med långsam lönedämpning,högalternativet, sker gradvis, för att först ge en utveckling i nivåmed omvärldens. Denekonomiska utvecklingen som redovisas baseras på denreviderade nationalbudgeten , medan (SOU1990:14) har legat till grund för bedömningen av den ekonomiska utvecklingenåren . Deninternationella utvecklingen bedöms bli gynnsam första hälftmed en BNP-tillväxt i OECD-området på Detta skall jämföras med engenomsnittlig tillväxt i på 2,efter oljekrisen 1973.Befolkningstillväxten mattas av i industriländerna, men arbetskraftens tillväxtbedöms inte minska lika mycket. Produktivitetstillväxten bedöms dock blirelativt hög , i OECD-området, vilket skall jämförasmed ett genomsnitt på 1,. Förutsättningarnaför en fortsatt expansion av världshandeln bedöms vara goda under de kommandeåren. I utgör förverkligandet av den inre marknaden inom EG-områdetoch de vidare integrationssträvandena, som omfattar även EFTA-länderna, ettcentralt inslag i den ekonomiska bilden. Detta väntas ge positiva effekter påtillväxten. Utvecklingen i kan på få gynnsamma effekterpå tillväxten i hela , men det torde ta innan effekterna blirpåtagliga för den svenska ekonomin. Inflationeni OECD-området bedöms uppgå till under perioden 1990-1995.Avgörande för denna bedömning är antagandet att den ekonomiska politiken ävenunder i första hand kommer att inriktas på att upprätthålla ettstabilt penningvärde. Inflationsbedömningen bygger också på ett antagande om enförhållandevis måttlig uppgång i oljepriset. Densamhällsekonomiska utvecklingen i den kommande femårsperioden präglassannolikt av skattereformen. Den innebär bl.a. att hushållen särskilt år 1991beräknas få en uppgång i sina disponibla inkomster även vid mycket låganominella löneökningstal. Det talar för att det nu finns en unik möjlighet attbryta inflationsspiralen utan att det sker via ett kraftigt efterfrågefall ochen betydande uppgång i arbetslösheten. I lågalternativet belyses konsekvenserna av en snabblönedämpning som förutsätts kunna komma till stånd utan att föregås av en ökadarbetslöshet. Löneökningstakten förutsätts minska från 8,år år1991. Genom att överhettningen på arbetsmarknaden samtidigtlättar-arbetslösheten stabiliseras kring 1,7-1,och framåt -kan en löneökningstakt bli bestående femårsperioden ut. Tabell Ll Nyckeltal lågalternativet (Snabb löneanpassning) Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Procentuellförändring från föregående år Snabb löneanpassning 1992 1993 1994 1995 Utbetaldlönesumma KPI (årsgenomsnitt) 5-åriga statsobligationer, nivå BNP, volymArbetslöshet, nivä Trenden senare år med kraftigt ökandeproduktionskostnader i näringslivet fortsätter dock även år 1990.Konkurrenskraften försvagas till följd av höga timlöneökningar, höjdaindirekta skatter och arbetsgivaravgifter samt av en svagproduktivitetstillväxt. Försämringen kommer till uttryck i såväl högre relativapriser som lägre vinsten Kostnadskrisen leder till att tillväxten blir låg deförsta åren . växer BNP med i genomsnitt knappt1% , vilket skall jämföras med en tillväxt på i genomsnitt per årför . Den svaga tillväxten dessa år beror huvudsakligen påutvecklingen för utrikeshandeln, men även på en kraftig dämpning iinvesteringsutvecklingen. Genom den löneanpassning som sker till omvärldensnivå, ökar tillväxten igen . BNP växer med i genomsnitt drygt 2%per är . Konjunkturuppgången förklarasfrämst av att exporten beräknas öka starkt dessa år på grund av en förmånligrelativprisutveckling. Den höga tillväxten beror ävenpå ökade investeringan En måttlig löneökningstakt i kombination med en gynnsamproduktivitetsutveckling förbättrar successivt företagens lönsamhet. Den förbättradelönsamheten i kombination med en successivt fallande räntenivå medför attinvesteringsnedgången bryts . Vidare bidrar den snabba löneanpassningen i dettaalternativ till att exporttillväxten dämpas endast tillfälligt. Den gynnsammautvecklingen av företagens produktionskostnader under den efterföljande periodenskapar utrymme för sänkta relativpriser, vilket gör det möjligt att återtamarknads-andelan Exporttillväxten tilltar successivt för att åren1993-1995 vara i storleksordningen per ån Då den svaga inhemska efterfråganbidrar till att hålla tillbaka importökningen väntasdetta leda till en successivt förbättrad utrikeshandel. Det är framföralltkonsumtionen som bedöms hålla uppe tillväxten . Den offentligakonsumtionens ökningstakt beräknas bli i genomsnitt omkring 1,. Det är framförallt kommunernas konsumtion som växer förutsätts en fortsatt förbättring av sparkvoten. Ökningen avsparkvoten väntas till största delen bero på skattereformen. Ytterligare motivtill sparkvotsuppgången är det höga ränteläget avlångtidsbudgetperioden samt att nedgången i sparandet varit enföljd av avregleringen på kreditmarknadema. 1989/90:150 Bilaga1.2 Långsamlöneanpassning leder till fördjupad kostnadskris Densnabba anpassningen av löneökningstakten ned till omvärldens nivå som sker iföregående alternativ kan synas väl optimistisk, bland annat på grund av atterfarenheterna i av löneökningstakter kring är mycket begränsade.Mot denna bakgrund redovisas här en alternativ utveckling - högalternativet -som illustrerar konsekvenserna av en mer utdragen kostnadsanpassning.Löneökningstakten väntas vara nere i nivå med omvärldens först . TabellL2 Nyckeltal högalternativet (Långsam löneanpassning) KPI (årsgenomsnitt) 5-åriga statsobligationer, nivå Ettpåtagligt uttryck för den fördjupade kostnadskrisen är att den låga tillväxtenblir bestående in . Utvecklingen känneteckas i detta högalternativ av en kontinuerligt stigandearbetslöshet och av en mycket låg lönsamhet inom främst industrin med fortsattlåga investeringar som konsekvens. Denlångsamma nedgången i timlönernas ökningstakt medför en kontinuerligförsämring av företagens vinster fram . Den låga vinstnivån blirsedan i stort sett bestående fram . Motbakgrund av den utdragna kostnadsanpassningen bedöms ränteläget förbli högtunder hela kalkylperioden. Tillsammans med låga vinster leder det till en ijämförelse med föregående alternativ drastiskt sämre investeringsutvecklingmed fall på sammanlagt . Nedgången är mest påtaglig inom industrineftersom det är främst där som villkoren försämras. Den fortsatta urholkningenav konkurrenskraften påverkar utrikeshandeln negativt. Exporttillväxten blirväsentligt lägre jämfört med föregående alternativ, framförallt under åren1991-1993. Den sammanlagda förbättringen av hushållens sparkvot hardock förutsatts bli lika stor som i föregående alterna- Prop. 1989/90:150 tiv. Sammantagetblir konsekvenserna betydande för tillväxten i ekonomin om den nödvändigakostnadsanpassningen drar ut . BNP ökar här med i genomsnitt 1,vilket skall jämföras med en genomsnittlig tillväxttakt påca 1,i alternativet med tidig lönedämpning. Denuppgång i arbetslösheten som kommer till stånd här är, åtminstone med svenskamått miätt, mycket kraftig. Mot slutet av perioden är den öppna arbetslöshetennärmare 3,. Bilaga1.2 Den beräkningsteknik som tillämpas i långtidsbudgeten innebär att endast konsekvensernaför den kommande femårsperioden av redan fattade beslut och gjorda åtagandenredovisas. Beräkningsmässigt iimebär detta att många anslag under periodenantas ha en oförändrad nivå, uttryckt i 1990/91 års Beräkningarnaav statens inkomster baseras pä () inkomstberäkningar,till grund för vilka ligger de antaganden om utvecklingen av bl.a. lönesumma,priser och privat konsumtion som redovisats i tabell 1.1 och 1.2. Förberäkningen av skatteinkomsterna är dessa antaganden av central betydelse. Beräkningarnaav fysiska personers inkomstskatt utgår från prop. 1989/90:110 om reformeradinkomst- och företagsbeskattning. Den inkomstnivå vid vilken skyldighet attbetala statlig skatt inträder, den s.k. skiktgränsen, skrivs fno.m. 1992 uppmed basbeloppsindex plus två procentenheten Grundavdraget skrivs upp medbasbeloppsindex enbart. Företagenstaxerade inkomster har för antagits ligga kvar på 1989 årsnivå. Därefter antas samma årliga förändring som i . Skatterpå alkohol och tobak har räknats upp med konsumentprisindex. För övrigapunktskatter antas att skattesatserna ligger kvar på oförändrad nominell nivå. Denkommunala utdebiteringen - som påverkar statsbudgeten eftersom staten uppbärsäväl statlig som skatt - antas oförändrad . Beräkningarnaav statens utgifter utgår från anslagsbeloppen enligt det revideradebudgetförslaget för /91. En fortsatt utbyggd föräldraförsäkringingår inte i kalkylerna. Följande principer har tillämpats vid bedömningen avhur utgifterna utvecklas i oförändrad pris- och lönenivå: - Utvecklingen av transfereringarna beräknas utifrånantaganden om olika utgiftsstyrande faktoren Antaganden om volymutvecklingen,t.ex. antalet pensionärer och antalet barn i skolåldern, styr utgifterna förfolkpensionsanslaget resp. bidraget till drift av grund- och gymnasieskolorna.Även övriga transfereringsanslag styrs till övervägande del av automatisktverkande regelsystem. - Vissa anslag styrs av att långsiktiga ramar ellerprogram finns för verksamheten. I de fall klara uttalanden omtidsbegränsningar föreligger, har i beräkningarna antagits att utgifternabortfaller när den fastställda tiden löpt ut. Utgifter för investeringsändamålhar behandlats på Hknande sätt. - Beräkningen av utgifter för arbetsmarknadspolitikhar i lågalternativet gjortsmed utgångspunkt från att inga nya utgiftsåtaganden görs under " långtidsbudgetperioden.En merbelastning inom dessa områden har dock Prop. 1989/90:150 förutsatts ihögalternativet, till följd av det i det aUernativet försämrade Bilaga 1.2arbetsmarknadsläget. Uppräkningenav utgifterna från fasta till löpande priser har gjorts utifrån de antagandenom förändring av priser löner, m.m. som redovisats i tabell1.1. Därutöver har vissa bidragsnivåer kalkylmässigt anpassats tillpris- och löneutvecklingen trots att någon formell indexkoppling inte finns. Förden historiska perioden gäller att omräkning till fasta priser skett med olikaprisindex för de skilda utgiftsslagen. Beräkningarnaför /91 baseras på gällande räntenivå vid beräkningstillfället.För perioden därefter baseras beräkningarna på de ränteantaganden somredovisats i tabell 1.1. och 1.2. Beräkningarna bygger vidare på att stateninte ökar nettoupplåningen i utländsk valuta. Utgifterna för räntebetalningartill utlandet blir därmed desamma i de båda alternativen. Statsbudgetensinkomstsida är starkt beroende av den ekonomiska utvecklingen. God tillväxtoch hög sysselsättning genererar en stabil utveckling av inkomsterna. På kortsikt innebär höga nominella löneökningar samt hög prisökningstakt snabbt ökandestatsinkomsten En sådan kostnadsbildning i ekonomin innebär - omkostnadsökningen långvarigt ligger över våra konkurrentländers - försämradkonkurrenskraft och därmed betydande risker för sjunkande tillväxt. Detta lederi sin tur till en stigande arbetslöshet och sjunkande reallöner, vilketresulterar i realt sänkta statsinkomster. Det är detta scenario som gestaltas ihögalternativet. I lågalternativet anpassas löneökningstakten till den i vårakonkurrentländer, varför arbetslösheten kan ligga kvar på en låg nivå.Tillväxten består av kapitalbildning och reallönerna stigen Sammantaget innebärdetta en stabil grund för utvecklingen av statsbudgetens inkomsten Miljarder kn, löpande pnser 1989/90:150 Bilaga1.2 1983/84-88/89 - som andel av BNP' 3.1Historisk utveckling /84-1988/89 Underden gångna sexårsperioden har statsbudgetens inkomster ökat med drygt 145miljarder kn, eller med i genomsnitt i löpande prisen Undersamma period har BNP i löpande priser ökat med i genomsnitt.Priser och löner ökade mer än vad som beräknats i t. ex. tidigare årslångtidsbudgetan Att inkomsterna stigit snabbare än BNP, förklaras främst avföljande faktorer: -skatter och sociala avgifter mätt som andel av BNP (dvs. skattetrycket) harhöjts. /84 har de skatter och avgifter som redovisas (brutto ellernetto) på statsbudgeten ökat av BNPi löpande pris. /89 motsvarade denna ökning ca 55 miljarder kr.Utan denna ökning av skattetrycket, skulle således statsbudgetens inkomsterdetta år varit 55 miljarder kn lägre. Denna ökning av skattetrycket beror dockinte enbart på aktiva beslut. När löner och privat konsumtion ökar snabbare änBNP, innebär detta automatiskt ett ökat skattetryck vid givna nivåer påskatter och avgiften - trots de höga löne- och prisökningarna hararbetslösheten sjunkit, främst beroende på en stark omvärldskonjunktun - vissa engångsinkomster höjer inkomsterna budgetåret1988/89. Denstarka omvärldskonjunkturen - men även tillfälliga omständigheter såsomutveckling av dollarkurs och oljepriser - har inneburit relativt stark efterfråganpå svenska varor på världsmarknaden. Problemen i svensk ekonomi, dvs. det högakostnadsläget jämfört med våra konkurrentländers, har därför - ännu - intepåverkat handels- och bytesbalans på det sätt som tidigarelångtidsbudgetberäkningar förutsatt. Den historiskautvecklingen för resp. inkomsttitel kommenteras närmare i avsnitten nedan. Diagram3.1 Statsbudgetens inkomster /90 och 1994/95 (lågalternativet) Miljarderkn, löpande priser 1989/90:150 Bilaga1.2 S Jur. parsonara Inkomstskott Denskattereform regeringen föreslog syftar till en merlikformig beskattning, med mindre av de snedvridningseffekter som dagens systemger upphov till. som en breddningav underlaget för beskattning sker, sänks den statliga skatten påarbetsinkomsten Beskattningen av kapitalinkomster skärps och den indirektabeskattningen ökar i omfattning. Skattereformen påverkarlångtidsbudgetberäkningarna både direkt och indirekt. Några av de områden sompåverkas direkt är, förutom inkomsterna, utgifterna för barnbidrag,bostadsstöd, folkpensioner, livsmedelssubventioner samt kommunalt bostadstillägg. Skattereformen påverkaräven beräkningarna indirekt. Genom de föreslagna regeländringarna gesincitament till en ökning av arbetskraftsutbudet. En sådan ökning av antaletarbetade timmar ligger med i de antaganden som utgör grund för långtidsbudgetberäkningarna. Bilaga1.2 Statsbudgetens skatteinkomster utgörs av skatter från fysiska och juridiska personer, lagstadgadesocialavgifter samt inkomster från mervärdeskatt och övriga indirekta skattenTillsammans svarar skatterna för av de totala inkomsterna. Inkomsternafrån fysiska personers skatt är främst beroende av den statligainkomstskattesatsen. Den faktor som påverkar nivån är därutöver främst lönesumman.Denna är i sin tur en funktion av timlön och sysselsättningsgrad samtutvecklingen av skattepliktiga sociala förmåner, såsom sjukförsäkring ochpensionen Fysiskapersoners skatt svarade 1983/84 för av de totala /89 var motsvarande andel , och utgjorde då 74miljarder kr. Inkomsterna från fysiska personers skatt har därmed blivit enallt viktigare inkomstkälla för staten. Underdenna period har dessa inkomster vuxit med i genomsnitt 17,per ån Den högaökningstakten förklaras till viss del av redovisningsmässiga omläggningar, menden viktigaste förklaringen är att det effektiva skatteuttaget har höjts. 1och med att inkomstgränserna för statlig skatt i det ännu gällandeskattesystemet är fixerade i nominella tal, krävs det aktiva statsmaktsbeslutför att skatten inte skall höjas realt vid nominella löneökningan Vissa årunder perioden fattades inga sådana beslut. Därigenom skedde en fortlöpande ochautomatisk skatteskärpning, vilket i allt väsentligt förklarar ökningstakten ifysiska personers skatt. Det förlopp som leder till att allt fler inkomsttagarekommer upp i högre marginalskatteskikt till följd av inflationen, och därmedautomatiskt genererar stigande statsinkomster, brukar benämnas "fiscaldrag". Förde kommande fem åren innebär reformeringen av skattessystemet en viktigförändring genom att skatteskalorna automatiskt reallöneskyddas upp till 2 %.Tillsammans med den kraftiga sänkningen av den stadiga inkomstskatten, betyderdetta att inkomsterna från fysiska personers skatt blir en allt mindrebetydande post bland de totala inkomsterna på statsbudgeten. /95beräknas deras andel av de totala inkomsterna sjunka till , alltsåbetydligt under även 1983/nivå. Underperioden framöver minskar i båda alternativen inkomsterna från fysiskapersoners skatt , för att därefter stiga. Fallet iinkomsterna förklaras dels av att sänkningen av de statliga skatterna (skattereformen)slår igenom helt först /92, dels av att utbetalningarna av kommunernasskatteintäkter sker under denna inkomsttitel. Dessa sker med två årseftersläpning. De utbetalningar som görs under budgetåren 1991/92-92/93,grundar sig således på de höga löneökntngstakter som var fallet under åren1989-90. Det är också dessautbetalningar till kommunerna som förklarar att skat teinkomsterna minskar mer i högalternativet. 3.3.2 Juridiska personersskatt Prop. Skattenfrån juridiska personer har ökat från tillomkring av de totala inkomsterna. Underdenna period har inkomsterna ökat med . Denna ökning är docktill stor del av teknisk natur och förklaras av att beskattningen av juridiskapersoner, dvs. företag, numera är helt statlig. Fram t.o.m. /84betalade företagen även skatt till den kommun där de var mantalsskrivna.Kommunerna har erhållit kompensation för sitt skattebortfall. Detta bidragredovisas på utgiftssidan av statsbudgeten. Dethar varit mycket svårt att beräkna statens inkomster från företagsbeskattningen,eftersom företagen haff stora möjligheter till bokslutsdispositionen Dessa harinneburit att sambandet mellan lönsamhet/vinstutveckling och den faktisktredovisade vinsten varit svagt. Denreformerade företagsbeskattningen innebär att den nominella skattesatsen sänksfrån till . begränsas olika avsättningsmöjligheter varförden effektiva skattesatsen höjs jämfört med dagens system. Detta innebär attföretagsskatten blir en relativt sett mer betydelsefull inkomstkälla förstaten. Förfemårsperioden framöver har företagens resultat före skatt skrivits fram medprognosen för vinster i näringslivet (driftsöverskott) i enlighet medberäkningarna i LU90.1 lågalternativet pressas vinstandelen ned initialt fråndagens höga nivå för att därefter stiga. I högalternativet innebär de höga löneökningarnaatt vinstandelen faller mycket kraftigt eftersom företagen inte bedöms kunnaövervältra sina ökade kostnader på priserna. Budgetåret1991/92 stiger inkomsterna i båda alternativen kraftigt till följd avskattereformen. 1 lågalternativet fortsätter inkomsterna sedan att öka i stabiltakt. I högalternativet är inkomsterna efter /92 i stort settoförändrade. Iberäkningarna över statsinkomster ligger inte intäkterna från avskattning avföretagens dolda reserver med.