prop · GD0372 · 1989-12-31 00:00:00 — Datainspektionenfömtsätter dessutom samordning med arkivutredningens förslag. framför i sitt svar behov av samordning av de bägge pågåendeutredningarna. Detstora flertalet av de som redovisar synpunkter i förvaringsfrågan är starktkritiska till utredningens förslag. anser, efter hörande av landsarkiven,att det föreligger praktiska hinder för att landsarkiven skall kunna förvaradet bevarade materialet. "Landsarkivenhar inte heller möjlighet att ta emot och förvara detta omfattandematerial i sina depåer. Utredningen föreslår som alternativ till ett direktöverlämnande att materialet får fysiskt kvarstanna hos kommunerna men formelltskall anses som avlämnat. principiella uppfattning vore det olyckligt att bryta ut socialtjänstensmaterial från den kommunala arkivbildningen. Handlingarna har tillkommit i denkommunala verksamheten och bör bevaras i kommunen tillsammans med övriga delarav kommunens arkiv. Riksarkivetanser det alltså felaktigt att genom lagstiftning föreskriva att socialtjänstensmaterialskall överföras till statlig myndighet. Kommunerna kan frivilligtvälja att avlämna delar av sina arkiv fram till en viss tidpunkt till ettlandsarkiv. Denna möjlighet finns redan genom landsarkivens instmktion. Motivenbakom utredningens förslag om avlämnande till landsarkiven har uppenbariigenvarit att på detta sätt öka säkerheten. Säkerhetsfrågan kan emellertid lösas påannat sätt. Ett alternativ är att uppdra åt att utöva tillsyn överförvaring m. m. av socialtjänstmaterialet. Exempel på sådan tillsyn finns iflera lagar (jfr. t.ex. datalag, socialtjänstlag, smittskyddslag, arbetsmiljön,skollag osv..). Enligt sin instruktion skall utöva det högstainseendet över det offentliga arkivväsendet och verka för en rationellorganisation och utveckling av arkivväsendet. utfärdar, som ovannämnts, allmänna råd till kommunerna." Uppsalaläns landsting avvisar också utredningens förslag: "avvisarutredningens förslag att de från gallring undantagna handlingarna skallöverföras i statlig ägo. Förslaget har ej stöd i utredningsdirektiven, ej hellerhar utredningen kunnat visa att de kommunala arkivmyndigheterna skulle varamindre lämpade för hanteringen av det bevarade materialet. Landstingetanser, att de från gallring undantagna landstingskommuna la handlingarna skall bli kvar i ägo. Handlingarna bör överföras 187 till förvaltningsutskottetför förvaring i dess centrala arkivdepå. 1989/90:72 har detövergripande ansvaret för landstingskommunens arkivverksam- Bilaga 2:2 het.Vi finner utskottet väl lämpat att ha det yttersta ansvaret för hur integritetskänsligtmaterial skall hanteras. Vi anser inte, att socialdatan skiljer sig från övrigintegritetskänslig data hos arkivbildare. Överförandetill utskottet är en enkel lösning inom ramen för gällande lagregler. Någonsärskild förordning om överlämnande till landsarkiv är således onödig. För dekommuner som inte har egna centralarkiv finns en möjlighet attöverlämna sina arkivhandlingar till ett landsarkiv. Om så sker böröverlämnandet ske i form av deposition och här använt i dess rätta betydelse. Attbryta ut delar av de kommunala arkiven och överföra visst material i statligägo är olyckligt och försvårar överblicken av arkivbildningen för forskare ochallmänheten. Delta strider även mot den allmänt respekterade arkivteorinsursprungsprincip." Malmöhusläns landsting framför liknande synpunkter. anser bl.a. att förslaget står i motsättning till kommunallagen:"Integritetsaspekterna på socialdatamaterialet synes således vara vältillgodosedda inom den kommunala organisationen. Någon skyddsnivå översocialtjänstlagens gallringskrav och sekretesslagens bestämmelser existerarinte. 1 det senare fallet gäller samma regler för kommunala och statligamyndigheter. Därtill kan läggas att kommunerna har en långvarig vana atthantera socialdata och därtill ofta jumdisk expertis i kommunen. Tillkommunernas förfogande i detta avseende står också kommunförbundets juridiskaavdelning. De statliga arkivmyndigheterna har veteriigt ingen juridiskexpertis i sin organisation. Avkommunallagen framgår att kommunerna själva får vårda sina angelägenheten.Till dessa hör arkivvården. Kommunfullmäktige utfärdar ett arkivreglemente ochkommunens myndigheter vårdar och förtecknar sina arkiv i enlighet medreglementet. Om kommunerna skulle tvingas att lämna del här aktuellasocialdatamaterialet till de statliga arkivmyndigheterna innebär detta ettingrepp i den kommunala självbestämmanderätten och det kan ses som ett uttryckför misstro mot kommunernas möjligheter att sköta sina handlingar. Någraparalleller till detta drastiska förslag finns inte i den tidigarearkivhistorien. Styrelsenavvisar med hänvisning till vad som ovan anförts socialdatautredningensförslag om att de från gallringsplikt undantagna urvalen skall överlämnas tillstatlig arkivmyndighet med rätt att besluta om dess användning vare sig dessaförvaras i landsarkivens depå ellr alltjämt finns hos kommunen." , samtFöreningen arkivverksamma i landsting och kommun tar avstånd från utredningensförslag på likna(nde grunder och hävdar att uppgiften är en kommunalangelägenhet. anför för sin del följande:! "Socialnämnder nas arkiv bör inte splittras enligt utredningens förslag, utan i stället hållas intakta tillsammans med kommunernas övriga arkiv. Den genealogiska forskningen främjas bäst av att de skilda kommunala odh landstingskom- 188 munalaarkiven hålles väl ordnade och samlade i resp. kommuns eller Prop.1989/90:72 landstings centralarkiv." Vissaremissinstanser tillstyrker dock utredningens förslag i denna del. () framför: "Från forskningssynpunkt är detändamålsenligt att materialet förvaras på landsarkiven, ty här finns störreresurser att ta hand om forskarna som man här har större vana än utepå de lokala myndigheterna att handlägga forskningsetiska frågor. Vad gällerutredningens förslag till förvaring anser att de bestämmelser som kommeratt reglera utlämnandet av material är fullt acceptabla urintegritetssynvinkel. Den viktigaste principen är här att det material somsparats för forskning senare aldrig får användas i eller förannan åtgärd mot enskild individ, vilket är i full överensstämmelse medbefintliga forskningsetiska regler. Dessa regler måste även tillämpas på detäldre materialet, även om detta inte kan överiämnas till landsarkiv." Forskningsrådsnämndentillstyrker på liknande grund. Ävenlänsstyrelsen i , i län, iJönköpings län samt tillstyrker utredningens förslag attmaterialet skall förvaras vid landsarkiven. i anseratt den "enskildes integritetsskydd torde också på ett tillfredsställandesätt tillgodoses genom att det material som undantages måste deponeras hoslandsarkiven." Datainspektionen(DI) tillstyrker utredningens förslag: "Ett förslag från utredningen somDI hälsar med tillfredsstälelse är åläggandet för SCB att till riksarkivetöverlämna statistiska uppgifter som lämnats till byrån enligt nu gällande ochäldre författningar om skyldighet för socialnämnderna och deras föregångareatt lämna underiag för statistik (6§ förordningen om överlämnande tilllandsarkiv av vissa personregister inom m.m.). Därmed skulle denotillfredsställande ordning som råder f. n. Statistiskacentralbyrån, , medicinska forskningsrådet och delegationen försocial forskning uttalar sig också positivt till förslaget. Ingenremissinstans har motsatt sig förslaget i denna del. Lundskommun anför: "I fråga om utlämnande av deponerat material föreslårutredningen att landsarkivet skall bedöma ett forskningsprojekts konsekvenserur integritetssynpunkt och risken för att det på annat sätt kan medföra skadaför berörda personer. anser att den nämnd som upprättathandlingen bör verkställa skadeprövningen enligt sekretesslagen" IUHÄ:s remissvar sägs: "När det gäller förordningen om överlämnande till landsarkiv har bl.a. sociologiska institutionen i anfört att 2 § bör förtydligas vad avser sekretesskyddade uppgifter." Fleraav de forskningsinstanser som yttrat sig pekar på behovet av att Prop.1989/90:72 forskningsråd eller forskningsetiska kommittéer medverkar iprövningen Bilaga 2:2 av begäran om tillgång till materialet. () framför följande: "När det gälleranvändningen för forskning av material som enligt förslaget skall bevaras ochdeponeras hos det statliga arkivväsendet (landsarkiven och ) måsteen noggrann prövning ske. MFR vill framhålla att det här kan vara lämpligt attdet till ansökan om tillgång till arkivdata fogas ett utlåtande från forskningsetiskkommitté. Sådana finns vid de medicinska fakulteterna och kanförväntas inrättas inom det samhällsvetenskapliga området inom en snarframtid. Ett sådant förfarande skulle stärka bevakningen av att urintegritetssynpunkt känsligt material inte används på ett olämpligt sätt." UHÄrefererar till flera universitet som "beträffande uppdraget åt riksarkivetatt utfärda tillämpningsföreskrifter framfört att samråd medandra organ skall vara obligatoriskt. De har påpekat att saknarkompetens att ge allmänna råd för bedömning av vilken forskning som skall ansesvara vetenskaplig forskning. Vidare har sociologiska institutionen i Uppsalaframfört synpunkten att beslut om tillträde skall fattas hos en centralgranskningsnämnd. Institutionerna för socialmedicin har också framfört kravetatt obligatoriskt skall kräva godkännande av de etiska kommittéersom föreslagits i annat sammanhang." Landstingeti anser att det är angeläget att utarbetandet av de allmännaråden för utlämnande av deponerat material sker i samråd med kommunförbundet. Liknandesynpunkter framförs av i län och av . Datainspektionenavstyrker förslaget vad gäller regleringen av utlämnande av material förforskning. Den reglering av uppgiftsskyldigheten för statistik ochforskningsändamål som socialdatautredningen föreslår fyller enligt Dl:s meninginte de krav som bör ställas. Dl utgår från att det här rör sig om ett uppgiftslämnandesom enligt direktiven för data- och offentlighetkommittén (DOK) och dessuttalanden bör regleras i en registeriag. "Av denna bör framgå registrensändamål, vilka uppgifter som fär ingå, hur de skall insamlas, hur de fårbearbetas, vilken samköming som eventuellt kan medges, bevarandetid m.m. DIavstyrker alltså att utredningens förslag i denna del läggs till gmnd förlagstiftning." Majoritetenav de remissinstanser som yttrat sig över denna del av utred ningens förslag anser att de ärendegrupper som föreslås undantas från gallring bör kompletteras. Datainspektionen och tillstyr ker förslagen på undantag från gallring utan att kräva ytterligare undantag. avvisar emellertid förslaget i den nuvarande utform ningen, främst av inlegriletsskäl. i län, i , 190 iJönköpings län, , , UHÄ, i Prop.1989/90:72 , kom- Bilaga 2:2 mun,, kommun. bundet,samt kommuns familjerättssektion anser att det finnsskäl att även undanta handlingar rörande inhemska adoptioner från Länsstyrelseni delar inte utredningens uppfattning att "undantag avgallringsregeln för inhemska adoptioner skulle kunna äventyrasamförståndslösningar och befrämja misstro hos berörda familjer. Även om detskulle finnas fog för sådant antagande, anser att barnets rättatt få kunskap om sin bakgrund tveklöst måste komma före föräldrarnasintresse". Flera remissinstanser anger psykologiskasmotiv för att integallra dessa handlingar. Ericastiftelsenanför i sitt remissvar följande: "Faktisk kunskap om det egna ursprungetär en förutsättning av betydelse för identitetsbildningen. Dels gäller dettasjälvklara biografiska uppgifter, dels detaljer eller udda och konkretaupplysningar om omständigheterna kring adoptionen och den tidiga uppväxten, somför utomstående kan te sig banala. Det är ofta en ömtålig och känslomässigtstark händelse att i tonåren eller i vuxen ålder få del avdittills okända upplysningar om den egna härkomsten, och omständigheterna kringden identitet som den adopterade tidigt blev tilldelad. Denadopterade fick en gång sin formella identitet genom samhällets försorg. Detbör också efter barndomsåren vara samhällets ansvar att låta den adopterade ipsykologisk mening underbygga sin identitet, genom att ta del av kända fakta iadoptionshandlingarna. Medhänsyn till ovanstående anser vi det vara av stor psykologisk och psykiatriskbetydelse att register beträffande inhemska adoptioner också ifortsättningen kommer att finnas tillgängligt för de berörda personerna, ochatt dessa kan beredas möjlighet att få diskutera uppgifterna med en i dessaavseenden erfaren och lyhörd person." Ytterligareett flertal remissinstanser vill vidga undantagen i förhållande till utredningens förslag. Det gäller , länsstyrel sen i , , , i , , , kommun. () samt kom muns familjerättssektion. Utöver inhemska adoptivbarn vill dessa remiss instanser också undanta samtliga ärenden som gäller placeringar av barn och ungdomar. adoptioner föreslår "att un dantag från regeln om gallring, utöver vad utredningen föreslagit, görs för utredningar som legat till grund för socialnämndens beslut om medgivan de enligt 25 § socialtjänstlagen och som lett till att en familj tagit till sigett barn. Undantag bör även göras för de anteckningar som gjorts med anled ning av socialnämndens skyldigheter enligt 26 § socialtjänstlagen och 39 § socialtjänstförordningen samt för allt material som upprättats i samband med en underårigs förflyttning från ett hem till ett annat oavsett om barnet flyttats från biologiska föräldrar, adoptivföräldrar eller ettfamiljehem." "Socialstyrelsenanser att det är en brist att utredningen inte analyserat Prop. 1989/90: 72människors behov av kunskap om sina rötter och samhällets skyldighet att Bilaga 2:2 tillgodose detta behov. När det gäller adoptivbarns utveckling ärdet av stor betydelse att dessa får kunskap om sina biologiska rötter. Samma behovhar inseminationsbarnen och lagstiftaren har också i inseminations-lagentillgodosett detta behov. Behovetav dessa kunskaper är inte begränsat till de biologiska rötterna. För enpersons utveckling är det lika betydelsefullt med kunskap om de socialarötterna. Särskilt viktigt är det att få kunskap om människor som betytt mycketför ens utveckling och om händelser i tidig barndom. Enligt uppfattningmåste en människa senare i livet därför ha rätt att få kunskap om tidigareplaceringar i fosterhem eller på barnhem och anledningen till placeringarna.Det kan nämligen mycket väl förhålla sig så att dessa tidigare händelserorsakat ett stort tomrum eller felaktiga fantasier eller föreställningar omden sociala eller psykologiska bakgrunden. För att få möjlighet att bearbetadessa upplevelser måste handlingar som rör en persons sociala och psykologiskabakgrund bevaras längre än vad som gäller enligt huvudregeln; förslagsvis i 70år." Socialstyrelsenanser vidare att: "Barn som adopterats eller växt upp med fosterföräldrarkan då de blivit äldre vilja forska i sitt ursprung. Vanligtvis uppkommerbehovet att utforska sitt ursprung i puberteten eller i samband med en nära anhörigsdöd eller när en person får egna barn. De uppgifter som skall sparas bör därföromfatta alla uppgifter som barnet kan tänkas vilja få reda på. Detta kan t.ex.vara hår- och ögonfärg (ev. foto), kroppsbyggnad, yrke, speciella färdigheteroch intressen samt något om motiven till adoptionen/fosterhemsplaceringen. Socialstyrelsenanser med hänvisning till ovanstående att en särskild bestämmelse börinföras om att handlingar som rör familjeförhållanden för ett barn somplacerats utanför det egna hemmet skall undantas från gallring. De uppgiftersom skall sparas bör omfatta såväl information om föräldrahemmet som om det hemdär barnet placerats, t.ex. ett familjehem." Nämndenför internationella adoptioner vill att de handlingar som sparas i samband medinternationella adoptioner inte skall begränsas till det som ror barnetsförhållanden i dess hemland. "Nämnden anser emellertid också att denhemutredning som ligger till grund för att en familj fått medgivande att taemot ett barn bör sparas för att barnet som vuxen själv skall kunna ta del avvilka överväganden som gjorts. beslut och därmed ocksåhemutredningen har varit av livsavgörande betydelse för barnet. anserockså att anteckningar som gjorts om barnets anpassning till sin nya familjefter ankomsten till adoptivhemmet framöver kan bli av mycket stort värde förden det rör. Detsamma gäller utredningar som senare kan komma att göras och somockså får livsavgörande betydelse för barnet, nämligen i de fall det blirfråga om omhändertagande och flyttning av barnet från den familj som försttagit emot det." Socialdatautredningenföreslår att de handlingar som rör barn och som enligt utredningens förslag skall undantas från gallringsskyldigheten skall överlämnas till landsarkivet först kalenderåret efter det barnet fyllt . "Enligtsocialstyrelsens uppfattning är denna lösning mycket bra. Ärenden Prop.1989/90:72 det här gäller kan ofta aktualiseras innan barnet fyllt . Detär då Bilaga 2:2 värdefullt att handlingarna finns hos socialnämnden så atttjänstemän där kan lämna råd och stöd på lämpligt sätt." Allmännabarnhuset anser att akterna bör förvaras "hos socialnämnderna och att deöverlämnas till landsarkiv kalenderåret under vilket barnet och har gått sedan åtgärden upphörde. Om det gäller enpågående placering överförs de till landsarkiv efteråtgärdens upphörande." Ytterligareett par remissinstanser anser att det finns skäl som talar för att handlingarsom rör "olämpliga vårdnadshavare" av säkerhetsskäl bör undantas frångallring. Exempelvis hänvisar i till desynpunkter JO förde fram i anslutning till de nu gällande gallringsreglerna isocialtjänstlagen: "Beträffande vissa slags uppgifter är det av särskiltintresse att kunna bevaka om ett mönster upprepas. Sådana uppgifter är t.ex.tidigare misshandel eller vanvård av äldre syskon till barnet. Även vissapsykiska sjukdomstillstånd hos barnets vårdare eller dess omgivning förtjänaratt uppmärksammas. JO anser därför att den föreslagna gallringsregeln (tre årefter senaste anteckning i p-akt) inte bör genomföras generellt utan måsteförses med viktiga reservationer när det gäller allvarliga missförhållanden somrör barn." Handlingarsom avser ingripande mot olämpliga vårdnadshavare bör enligt länsstyrelsensbedömning undantas från gallring. Såväl barnets rätt som forskningens behovmotiverar särskilda arkiveringsregler för sådana handlingar. Socialstyrelsenanför att "har ett mycket stort ansvar när det gäller attskydda barn och ungdomar mot olämpliga vårdnadshavare och mot olämpligafamiljehemsföräldrar. Alla mål eller ärenden om vårdnad eller umgängeremitteras i någon form till socialnämnden innan rätten avgör saken (6kap. 18§FB).Enligt 42§ socialtjänstförordningen skall nämnden dessutom, om den får veta attnågon åtgärd behöver vidtas i fråga om vårdnad, göra framställning elleransökan hos domstol. När det gäller familjehemsplaceringar har socialnämndenansvaret för att familjehemmet är lämligt att ta emot barn eller ungdomar. verkligen skall kunna ta ansvar i dessa situationer förutsätterdet att nämnden inte gallrar handlingar som kan komma att väga tungt eller nästanvara utslagsgivande när nämnden skall ta ställning till vårdnadshavares ellerfamiljehemsförälders lämplighet. Vissa uppgifter om enskild person, som attdenne utövat våld mot barn eller har ett sexuellt beteende som kan befaraskomma att riktas mot barn, bör därför undantas från gallringsskyldigheten. Hurdetta integritetskänsliga material skall hanteras hos socialnämnden måsteemellertid bli föremål för ytteriigare överväganden." Gallringsundantag förforskning Prop. Delegationenför social forskning (DSF) anser "att utredningen i stort sett harfunnit en god avvägning mellan individens integritetsintresse och forskningensbehov av för individen ömtålig information. DSFvill understryka sin tillfredsställelse med att utredningens huvudförslag ärett datumurval och inte ett geografiskt urval. Ur social-, samhälls-beteendevetenskapligsynvinkel är datumurval klart att föredra eftersom dels longitudinella studierkan ske, dels generaliseringar till riksgenomsnittet kan göras." Datainspektionen(Dl) anför däremot kritik mot utredningens förslag: "Socialdatautredningensförslag är inte förenligt med DOK:s synsätt. Regleringen av undantag frångallring föreslås sålunda i väsentliga delar ske i förordning och inte i lag.Detsamma förutsätts även fortsättningsvis vara fallet med skyldigheten försocialnämnderna att lämna uppgifter till SCB för statistisk bearbetning,uppgifter som alltså enligt utredningens förslag skall bevaras i individrelateratskick i evärdlig tid för forskningens behov. Dl anser att dessa frågor börprövas av och beslutas i lag. Dlifrågasätter lämpligheten av att undanta material från gallring enligt deprinciper som utredningen föreslår. Det är ofrånkomligt att människor födda påangivna dagar eller bosatta i känner sig utpekade ochberövade en del av sitt integritetsskydd. Dl måste emellertid samtidigtkonstatera att inspektionen inte förmår ange någon annan urvalsmetod,varigenom sådana olägenheter undviks." Kommunförbundetframför kommunernas intressen i forskningssammanhang: "Utredningensförslag innebär att endast forskning som bedrivs inom statlig myndighet skulleha tillgång till socialdata som undantagits från gallring. Denna begränsning äroacceptabel. Redan nu bedrivs social forskning i regi. Det finns skälatt förmoda att denna verksamhet får ökad omfattning . Självfalletmåste kommunerna själva - både av hänsyn till klienter och forskare avgörahur deras material utnyttjas. Ansvaret kan i detta avseende inte övertas avnågon annan." () skriver i sitt remissvar: "HCK anser att i de fallman behöver uppgifter för forskningsändamål, som rör den enskilde människan,och då man gör undantag från gallring av uppgifter skall dessa ALLTIDavpersonifieras." Samma uppfattning framförs också av iStockholms län. Botkyrkakommun anför: "Slutligen måste ytterligare en aspekt på relationenarkivforskning tas upp. Handlingar och uppgifter av olika slag överiämnas tillarkivväsendet för att stå till forskningens förfogande, så även socialdata.Utredningen föreslår, att socialdata skall få utlämnas till statligamyndigheter endast för vetenskaplig forskning, vilket är en skärpningjämförtmed §64 SoL och skriver: 'föreslås vidare utfärda allmänna råd förbedömning av vilken forskning, som skall anses vara vetenskaplig forskning ...'.Detta kan absolut inte godtas. Arkivmyndigheternas uppgift är atttillhandahålla arkivhandlingar enligt TF:s krav och med beaktande av SekrL ochannan lagstiftnings begränsningar. förvad som är vetenskaplig forskning måste fastställas utanför arkivväsen- det det är en uppgiftför forskarna och forskningsråden. Förslaget till Prop. 1989/90:72skärpning av utlämnandekriteriet till vetenskaplig forskning saknar Bilaga 2:2 tillämpningsgrund, är således irrelevant och bör därföravvisas." Statistiskacentralbyrån ser förslaget som en förbättring jämfört med nuvarande system:"Förslaget att bevara de riksomfattande registren överensstämmer med SCB:sbedömningar. Det skapar förutsättningar för långsiktiga studier av barn ochunga inom Sol/LVU-vården, LVM-vården samt av dem som erhållersocialbidrag." Riksförsäkringsverketanser att "socialdatautredningens olika förslag till bevarande av materialför forskning synes väl avvägda. Det föreslagna datumurvalet, som innebär att c:a10% av materialet bevaras i sin helhet, såväl personakter somregisternoteringar, bör enligt verkets mening garantera att ett tillräckligt,statistiskt signifikant bestånd av individuella primärdata bevaras förforskning." Andraremissinstanser som tillstyrker förslaget till urval är medicinska forskingsrådet,forskningsrådsnämnden, humanistiskt-samhällsvetenskap-liga forskningsrådet.Svenska kommunförbundet, landstingen i län och liksomlänsstyrelsen i . Botkyrkakommun tillstyrker också urvalsprincipen men tar ändå upp viss kritik:"När det gäller urvalsmetodiken, finns det anledning att ställa upp ettfrågetecken inför utredningens ställningstagande angående möjligheterna attdra slutsatser för hela riket. Urvalet är ju styrt till ett antal på förhandfastställda födelsedatum.