prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — År det fråga om produkter eller varor frånegen näringsverksamhet, skall som värde tas upp det belopp som det kan beräknasatt den skattskyldige skidle ha fått vid en försäljning under jämförbaraförhållanden av motsvarande kvantiteter. 'Senaste lydelse 1987:1.303. 2.-''' Värdet av bilförmån skall bestämmas till av nybilspriset före beskattningsåret för senaste årsmodell av förmånsbilen eller - om bilmodellen då inte saluförs - till av ett uppskattat nybilspris, baserat på nybilspriset för motsvarande modeller. Värdet av bilförmån skall bestämmas till0,8 basbelopp med tillägg av av nybilspriset förebeskattningsåret för senaste årsmodell av förmånsbilen eller-om bilmodellen dåinte saluförs - till 0,8 basbelopp med tillägg av av ett uppskattatnybilspris, baserat på nybilspriset för motsvarande modellen Värdet får dockinte överstiga eller understiga av nybilspriset. År förmånsbilens årsmodell äldre än skall förmånens värde nedsättas till av det / första stycket angivna nybilspriset. År förmånsbilens årsmodell eller äldre skall värdet av förmånen nedsättas till av ett uppskattat nybilspris, baserat på av nybilspriset före beskattningsåret för de vanligast förekommande bilarna. På den skattskyldiges begäran skall förmånsvärdet bestämmas enligt andra stycket, om sådant nybilspris som där avses kan beräknas för förmånsbilen. Är förmånsbilens årsmodell äldre än skall förmånensvärde nedsättas till av det värde som framkommer vid en beräkningenligt första stycket. Är förm.ånsbilens årsmodell eller äldre skallvärdet av förmånen nedsättas till av det värde som framkommer vid enberäkning enligt första stycket men som grundar sig på ett uppskattatnybilspris, baserat på av nybilspriset förebeskattningsåret för de vanligast förekommande bilarna. På den skattskyldigesbegäran skall förmånsvärdet bestämmas enligt andra stycket, om sådant nybilsprissom avses i första stycket kan beräknas för förmånsbilen. Vid beräkningen avförmånsvärdet enligt första-tredje styckena skall till det angivna nybilspriseti förekommande fall läggas anskaffningskostnaden för extrautrustning i den månden överstiger 20 000 kronon Om den skattskyldige bekostar Om den skattskyldige bekostar alltdrivmedel för det privata nytt- allt drivmedel för det privata nyttjandet av förmånsbilen skall för- jandet av förmånsbilen skall förmånsvärdetnedsättas därigenom att mänsvärdet nedsättas med enfenite-den procentsatsefter vilken förmåns- del. värdet enligt första-tredje styckena skallberäknas minskas med fyra. Om den skattskyldige åtnjuter förmånen endast under en delav året skall förmånsvärdet beräknat enligt första-femte styckena sättas nedmed en tolftedel för varje hel kalendermånad som han inte har åtnjutitförmånen. Har företagsledare i fåmansföretag eller honom närståendeperson fått utnyttja bdsom är betydligt dyrare än vad som kan anses erforderligtmed hänsyn tid företagets verksamhet. -'Senaste lydelse 1989:1017. skallttll det enligt schablon beräknade värdet av bilförmån läggas ett belopp somkan anses motsvara skillnaden mellan de faktiska kostnaderna för bilens användningi verksamheten och de för verksamheten erforderliga kostnaderna. ''Förmånsvärdet av fri måltid bestående av ett mål (lunch eller middag)är lika av genomsnittspriset i riket för en lunchmåltid avnormal beskaffenhet. Förmånsvärdet av helt fri kost är lika avnämnda genomsnittspris. Får denskattskyldige måltid genom kupong gäller inte värderingsreglerna / närmasteföregående stycke, oiti kupongvärdet för en måltid överstigergenomsnittspriset avrundat uppåt tdl närmast hela krontal. Förmånsvärdet av fri måltid bestående av ett mål omdagen (lunch eller middag) är lika med genomsnittspriset i riket för enlunchmåltid av normal beskaffenhet. Förmånsvärdet av helt fri kost är lika av nämnda genomsnittspris. Bidrar arbetsgivaren till kostnaderna för anställdsmåltid och kommer härigenom den anställdes kostnad för måltiden attunderstiga genomsnittspriset skaU skillnaden tas upp som förmän av delvis frimåltid. dll 46 § 6.-' Avdrag för avgift för pensionsförsäkring medges endast om försäkringen ägs av den skattskyldige. Avdragetfår inte överstiga den skattskyldiges A-inkomst för antingen beskattningsåreteller året närmast och beräknas med hänsyn till storleken av sådaninkomst. 1 fråga om sådan A-inkomst som hänför sig till jordbruksfastigheteller rörelse eller som hänför sig till anställning, om den skattskyldigehelt saknar pensionsrätt i anställning och inte är anställd i aktiebolag ellerekonomisk förening vari han har sådant bestämmande inflytande som avses i punkt2e femte stycket av anvisningarna till , får avdraget uppgå till sammanlagthögst av inkomsten till den del den inte överstiger tjugo gångerdet basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämts föråret närmast före taxeringsåret samt högst av den del av inkomstensom överstiger tjugo men inte trettio Avdragetfår inte överstiga den skattskyldiges A-inkomst för antingen beskattningsåreteller året närmast och beräknas med hänsyn till storleken av sådaninkomst. I fråga om sådan A-inkomst som hänför sig till näringsverksamheteller som hänför sig till anställning, om den skattskyldige helt saknarpensionsrätt i anställning och inte är anställd i aktiebolag eller ekonomiskförening vari han har sådant bestämmande inflytande som avses i punkt 20 efemte stycket av anvisningarna till , får avdraget uppgå till sammanlagthögst av inkomsten till den del den inte överstiger tjugo gångerdet basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämts föraret närmast före taxeringsåret samt högst av den del av inkomstensom överstiger tjugo men inte trettio gånger nämnda basbe- "Senastelydelse 1987:1303. -'-'Senaste lydelse 1986:1113. I fråga om övrig A-inkomst får avdraget uppgå till högst 10procent av inkomsten till den del den tillsammans med A-inkomst enligtföregående mening inte överstiger tjugo gånger nämnda basbelopp. I stället förvad som angivits i andra och tredje meningarna av detta stycke fär avdragetberäknas till högst ett belopp motsvarande angivet basbelopp jämte 30 procentav inkomst som hänför sig t\\\ jordbruksfastighet eller rörelse indll ensammanlagd A-inkomst motsvarande samma basbelopp. Avdraget beräknasi sin helhet andngen på inkomst som skall tas upp till beskattning underbeskattningsåret eller på inkomståret närmast . Omsärskilda skäl föreligger får efter ansökan besluta attavdrag för avgift för pensionsförsäkring får medges med högre belopp än somföljer av bestämmelserna i föregående stycke. Därvid skall dock följandegälla. För skattskyldig, som redovisar inkomst som är att anse som A-inkomst endastav tjänst men som i huvudsak saknar pensionsrätt i anställning, får avdragmedges högst med belopp, beräknat som för inkomst av jordbruksfastighet ellerrörelse på det sätt som föreskrivits i föregående stycke. Har sådanskattskyldig erhållit särskild ersättning i samband med att anställningupphört och har han ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får dockavdrag medges med högre belopp. Avdrag som avses i de två närmast föregåendemeningarna får dock inte beräknas för inkomst som härrör från aktiebolag ellerekonomisk förening vari den skattskyldige har sådant bestämmande inflytandesom avses i punkt 2e femte stycket av anvisningarna till 29§, Har skattskyldig,som - själv eller genom förmedling av juridisk person - drivit jordbruk,skogsbruk eller rörelse, upphört med driften i förvärvskällan och har han under lopp, Ifråga om övrig A-inkomst får avdraget uppgå till högst av inkomstentill den del den tillsammans med A-inkomst enligt föregående mening inteöverstiger tjugo gånger nämnda basbelopp, 1 stället. för vad som angivits iandra och tredje meningarna av detta stycke får avdraget beräknas till högstett belopp motsvarande angivet basbelopp jämte av inkomst somhänför sig till näringsverksamhet intill en sammanlagd A-inkomst motsvarandetre gånger samma basbelopp. Avdraget beräknas i sin helhet antingen påinkomst som skall tas upp till beskattning under beskattningsåret eller påinkomståret närmast . Om särskilda skäl föreligger får efteransökan besluta att avdrag för avgift för pensionsförsäkring får medges medhögre belopp än som följer av bestämmelserna i föregående stycke. Därvid skalldock följande gälla. För skattskyldig, som redovisar inkomst som är att ansesom A-inkomst endast av tjänst men som i huvudsak saknar pensionsrätt ianställning, får avdrag medges högst med belopp, beräknat som för inkomst av näringsverksamhetpå det sätt som föreskrivits i föregående stycke. Har sådan skattskyldigerhållit särskild ersättning i samband med att anställning upphört och har hanej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får dock avdrag medges med högrebelopp. Avdrag som avses i de två närmast föregående meningarna får dock inteberäknas för inkomst som härrör från aktiebolag eller ekonomisk förening variden skattskyldige har sådant bestämmande inflytande som avses i punkt 20e femtestycket av anvisningarna till 25 §. Har skattskyldig, som - själv eller genomförmedling av juridisk person - bedriva näringsverksamhet, upphört med drifteni förvärvskällan och har han ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får avdrag beräknas även på B-inkomst. Avdraget får i detta fall beräknas med beaktande av det antal år den skattskyldige drivit näringsverksamheten, dock högst . Hänsyn skall vid bedömningen av avdragets storlek tas till den skattskyldiges övriga pensionsskydd och andra möjligheter till avdrag för avgift som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6. Avdraget får dock inte överstiga ett belopp som som driften pågått motsvarar tio gånger det basbelopp som enligt lagen om allmän försäkring bestämts driften i förvärvskällan upphört och ej heller summan av de belopp som under beskattningsåret redovisats som nettointäkt av förvärvskällan och sådan inkomst av kapital som är att hänföra till vinst med anledning av överlåtelse av förvärvskällan. Har enligt punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 31 § medgivit att dödsbo tar pensionsförsäkring, anger det högsta belopp varmed avdrag för avgift för försäkringen får medges. Härvid iakttas i tillämpliga delar bestämmelsema i detta stycke om avdrag för skattskyldig som upphört med driften i en förvärvskälla. Mot beslut av i fråga som avses i detta stycke får talan inte föras. verksamhetstiden ej skaffat sig ett betryggandepensionsskydd, får avdrag beräknas även på B-inkomst. Avdraget får i dettafall beräknas med beaktande av det antal år den skattskyldige drivit,jordbruket, skogsbruket eller rörelsen, dock högst för tio ån Hänsyn skall vidbedömningen av avdragets storlek tas till den skattskyldiges övriga pensionsskyddoch andra möjligheter till avdrag för avgift som avses i 46 § 2 mom. förstastycket 6. Avdraget får dock inte överstiga ett belopp som somdriften pågått motsvarar tio gånger det basbelopp som enligt lagen om allmänförsäkring bestämts driften i förvärvskällan upphört och ej hellersumman av de belopp som under beskattningsåret redovisats som nettointäkt avförvärvskällan och sådan inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet som är atthänföra till vinst med anledning av överlåtelse av förvärvskällan. enligt punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 31 §medgivit att dödsbo tar pensionsförsäkring, anger det högstabelopp varmed avdrag för avgift för försäkringen får medges. Härvid iakttas itillämpliga delar bestämmelserna i detta stycke om avdrag för skattskyldig somupphört med driften i en förvärvskälla. Mot beslut av i frågasom avses i detta stycke får talan inte föras. Har skattskyldig erlagt avgift som avses i 46 § 2 mom.första stycket 6 men har avdrag för avgiften helt eller delvis inte kunnatutnyttjas enligt bestämmelserna i andra stycket, medges avdrag för ejutnyttjat belopp vid taxering för det påföljande beskattningsåret. Sådantavdrag medges dock inte med belopp som tillsammans med erlagd avgift sistnämndaår överstiger vad som anges i andra stycket. Oavsett föreskrifterna i de föregående styckena medgesavdrag för avgift som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6 inte med högrebelopp än skillnaden mellan sammanlagda beloppet av inkomster från olikaförvärvskällor och övriga avdrag enligt 46 §. Avdrag, som på grund av vad nusagts inte kunnat utnyttjas vid taxeringen för det beskattningsår då avgiftenbetalades, får utnyttjas senast vid taxering för sjätte beskattningsåret efterbetalningsåret. Inte heller i sistnämnda fall får avdraget översdga vad somåterstår sedan övriga avdrag enligt 46 § gjorts. Med A-inkomst avses inkomst av Med A-inkomst avses inkomst av Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. tjänst samt inkomst a\ jordbruksfas- aktiv näringsverksamhet samt in-tighet och rörelse om den skattsky I- komst avtjänst med bortseende från dige vartt verksam i förvärvskällan i sådaninläkt som avses i 32 § 1 mom. ej blott ringa omfattning. Till A-in- förstastycket h och i. Till A-inkomst komst räknas även inkomst ombord räknasäven inkomst ombord enligt enligt lagen (1958:295) om sjömans- lagen (1958:295)om sjömansskatt skatt samt enligt 1 § 2 mom, nämnda samt enligt 1 § 2 mom.nämnda lag lag skattepliktig dagpenning. Med skattepliktig dagpenning. MedB-in-B-inkomst avses övriga inkomster komst avses inkomst av passiv näringsverksamhetsamt sådan intäkt av tjänst som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i. Vid tillämpningen av 48 § 4 mom. och dennaanvisningspunkt iakttas följande. Som folkpension räknas inte barnpension ellervårdbidrag. Folkpension skall anses utgöra en inte obetydlig del av denskattskyldiges inkomst, om den uppgått tdl eller m inst enfemtedel av den sammanräknade inkomsten. Som folkpension behandlas äventilläggspension i den mån den enligt lagen (1969:205) om pensionstillskottföranlett avräkning av pensionstdlskott. För gift skattskyldig, som uppburtt folkpension med beloppsom tillkommer gift vars make uppbär folkpension, uppgår det särskilda grundavdragettill 1,325 basbelopp. För övriga skattskyldiga uppgår avdraget tid 1,5basbelopp. För gift skattskyldig, som under viss del av beskattningsåretuppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbärfolkpension och under återstoden av året uppburit folkpension med belopp somtillkommer gift vars make saknar folkpension, uppgår avdraget tdl 1,5basbelopp. Det särskdda grundavdraget får dock inte överstigauppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2§ lagen ompensionstdlskott. För den som uppburtt folkpension i form av förtidspensiongäller att det särskilda grundavdraget inte får överstiga uppburen folkpensionoch hälften av pensionstillskott till 49 §p. Oskiftdödsbo efter person, som vid sitt frånfälle varit här bosatt, äger på grund avbestämmelserna i 53 § 3 mom. att för det beskattningsår, under vilketdödsfallet inträffat, åtnjuta kommunalt grundavdrag med belopp, som skullehava tillerkänts den avlidne, därest han levt. Har nämnda personicke vartt mellan beskattningsårets ingång och dödsfallet häri riket bosatt, skall avdrag medgivas dels för den tid han varU härstädesbosatt, dels för tiden efter dödsfallet //// beskattningsårets utgång och förden sammanlagda tiden beräknas / enlighet med de / 48 § 3 mom. meddeladebestämmelserna. Avdrag, varom nu sagts, medgives utan hänsyn därtiU, attdödsboet efter den avlidne skiftats före utgången av det beskattningsår, undervilket dödsfallet ägt rum. Föreslagen lydelse Prop. som uppburits enligt 2a§ nämnda lag. Det särskilda grundavdraget reduceras tned avden del av uppburen pension som överstiger det för den skattskyldige enligtandra stycket gällande avdragsbeloppet. Pension som utgår på grund av annanpensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring reducerar dock inte detsärskilda grundavdraget. För den som vid utgången av året före beskattningsåretinte uppbar folkpension reduceras det särskilda grundavdraget i stället med 65procent av den del av taxerad inkomst som överstiger det för den skattskyldigeenligt andra stycket gällande avdragsbeloppet. Oavsett vad som i det föregående sagts om reduceringföreligger alltid rätt tid särskiU grundavdrag med så stort belopp som denskattskyldige skulle ha fått i grimdavdrag enligt 48 §2 eller 3 mom. om dessabestämmelser i stället hade ttllämpats. Dödsboet efter den som vid sitt frånfälle var bosatthär i riket har på grund av bestämmelsen i 53 § 3 mom. första stycket rätt tiUkommunalt grundavdrag för det beskattningsår, under vilket dödsfalletinträffat, med belopp som skulle ha medgetts den avlidne om denne fortfarandehade levat. Var den avlidne inte bosatt här i riket mellanbeskattningsårets ingång och dödsfallet, skall, när48 § 3 mom. till-lämpas,grundavdrag medges dels för den tid han var bosatt här, dels för tiden mellandödsfallet och beskattningsårets utgång samt för den sammanlagda tidenberäknas enligt bestämmelserna; nämnda moment. Avdrag enligt första stycket medges utan hänsyn //// attdödsboet skiftats före utgången av det beskattningsår, under vilketdödsfallet inträffat. dll 49 §p. Oskiftdödsbo efter person, som vid sitt frånfälle icke vartt här i riket bosatt, måvid taxering medgivas grundavdrag allenast för den tid, under vilken nämndaperson det beskattningsår, då dödsfallet inträffade, varU här / riket bosatt. Dödsboet efter den som vid sitt frånfälle inte varbosatt här i riket kan på grund av bestämmelsen i 53 § 3 mom. första stycket harätt tid kom-munaU grundavdrag för det beskattningsår under vdket dödsfalletinträffade, om den avlidne under någon del av det året var bosatt här. till 52 §5'' Har makar tillsammans deltagit i förvärvsverksamhet avseende inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse gäller bestämmelserna i andrasjätte styckena. Verksamheten anses bedriven av den ena av makarna om han med hänsyn till utbildning, arbetsuppgifter och övriga omständigheter kan arises ha en ledande ställning i verksamheten och den andra maken inte har en sådan ledande ställning. Den make som sålunda driver verksamheten beskattas för hela inkomsten av verksamheten om annat inte följer av tredje och fjärde styckena. Har ingen av makarna en sådan ledande ställning som har sagts anses verksamheten bedriven av makarna gemensamt. I sådana fall sker beskattning enligt femte stycket. Har makar tillsammans deltagit i näringsverksamhet gäller bestämmelserna i andra-sjätte styckena. Närverksamheten bedrivits av den ena av makarna men den andra maken (medhjälpandemake) arbetat i verksamheten minst under beskattningsåret, fårmakarna fördela inkomsten sig emellan så att en del av hela inkomsten av förvärvskällan,beräknad enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, före avdrag föravsättning för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, hänförstill medhjälpande make. Denna del får inte tas upp till högre belopp än somkan anses motsvara marknadsmässigt vederlag för medhjälpande makens arbetejämte egen sjukpenning eller annan ersättning som avses i punkt 14 avanvisningarna till 21 § eller punkt 9 av anvisningarna till 28 §. Omfattarbeskattningsåret kortare eller längre lid än 12 månader jämkas antaletarbetstimmar med hänsyn härtiU. Arbetsinsats i makarnas gemensammabostadsutrymme får medräknas om med hänsyn tid rörelsens art och andraomständigheter Närverksamheten bedrivits av den ena av makarna men den andra maken (medhjälpandemake) arbetat i verksamheten, får makarna fördela inkomsten sig emellan såatt en del av hela inkomsten av förvärvskällan, beräknad enligt lagen(1947:576) om stadig inkomstskatt, före avdrag för avsättning för egenavgifterenligt lagen (1981:691) om socialavgifter, hänförs till medhjälpande make.Denna del får inte tas upp till högre belopp än som kan anses motsvaramarknadsmässigt vederlag för medhjälpande makens arbete jämte egensjukpenning eller annan ersättning som avses i punkt 77 av anvisningarna till22 §. -'*'Senaste lydelse 1981:1150. 9 1989/90. Nr 110 Del 1 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. skäl därtiU föreligger. Vid bedömande av om medhjälpandemake under beskattningsåret arbetat föreskrivet antal arbetstimmar skall ansesatt han under tid, då han uppburtt sjukpeiming eller föräldrapenning enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring eller därmed jämförlig ersättning enligtannan författning, arbetat i samma omfattning som närmast före den tid, dåsådan ersättning uppburits. I de fall då verksamhet bedrivits av den ena av makarnaoch den andra maken ägt del i förvärvskällan eller det i denna nedlagdakapitalet, möter inte hinder att - utöver vad som anges i tredje stycket -hänföra ytterligare en del av inkomsten till sistnämnda make, motsvarandeskälig ränta som han kan ha uppburit på grund av sin äganderätt ellerkapitalinsats. Har makarna gemensamt bedrivit verksamheten, skall varderamaken taxeras för den inkomst därav som med hänsyn till hans arbete och övrigainsatser i verksamheten skäligen tillkommer honom. Vad som på vardera maken belö- Vad som på vardera maken belö- per enligt bestämmelserna i första- per enligtbestämmelserna i första- femte styckena, sedan därifrån av- femte styckena, sedan därifrån av räknats på maken belöpande del av räknats på maken belöpande del av avsättning för egenavgifter, utgör avsättning för egenavgifter, utgör den skattskyldiges nettointäkt av för- den skattskyldiges inkomst av för värvskällan, värvskällan. Av 65 § framgår, att bestämmelser som avser giftskattskyldig i vissa fall skall tillämpas i fråga om dem som, utan att varagifta, lever tillsammans. till 53 § 3.'' Med fast driftställe för rörelse 3. Med fast driftställe förnärings avses en stadigvarande plats för af- verksamhet avses en stadigvarande färsverksamhet, från vilken rörelsen plats för affärsverksamhet, från vil- helt eller delvis bedrivs. ken verksamheten helt eller delvis Uttrycket fast driftställe innefattar särskilt: a) plats för företagsledning, b) filial, c) kontor, d) fabrik, e) verkstad, f) gruva, olje- eller gaskälla, stenbrott eller annanplats för utvinning av naturtillgångar, g) plats för byggnads-, anläggnings- ellerinstallationsverksamhet, h) fastighet som utgör omsätt- h) fasdghet som utgör omsätt ningstillgång i rörelse. ningstillgång i näringsverksamhet. Fast driftställe anses också före- Fast driftställe anses också före ligga, om någon är verksam för rö- ligga,om någon är verksam för nä reisen här i riket och har fått och re- ringsverksamhetenhär i riket och gelmässigt använder fullmakt att harfått och regelmässigt använder -Senaste lydelse 1986:1113. fullmakt att sluta avtal för verksamhetens innehavare. Fast driftställe anses däremot inte föreligga enbart av det skälet att någon bedriver affärsverksamhet här i riket genom förmedling av mäklare, kom-missionär eller annan oberoende representant, om denne därvid bedriver sin sedvanliga affärsverksamhet. sluta avtal för rörelsens innehavare. Ersättningi form av royalty eller utgående avgift för utnyttjande avmateriella eller immateriella tillgångar skall anses som intäkt av rörelsesom här bedrivits från fast driftställe, om ersättningen skall hänföras tillintäkt av rörelse och om den härrör från en här i riket från fast driftställebedriven rörelse. Ersättningi form av royalty eller utgående avgift för utnyttjande avmateriella eller immateriella tillgångar skall anses som intäkt avnäringsverksamhet som här bedrivits från fast driftställe, om ersättningenskall hänföras till intäkt av näringsverksamhet och om den härrör från en här iriket från fast driftställe bedriven näringsverksamhet. t\\\ 54 § Skattefrihet enligt 54 § första stycket f föreligger om anställningen och vistelsen utomlands varat ( den mån inkomsten beskattats i verksamhetslandet. Om anställningen och vistelsen utomlands varat i samma land och avsett anställning hos annan än svenska staten, svensk kommun, svensk landstingskommun eller svensk församling medges dock sådan befrielse även om inkomsten inte beskattats i verksamhetslandet på grund av lagstiftning eller administrativ praxis i detta land eller avtal som detta land ingått. '*' Skattefrihet enligt 54 § första stycket f föreliggerom