prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — specialisering ochstorleksrationalisering fortsätter där. hellerinte helt osannolikt att viss animalieproduktion, bl. a. mjölk, kom mer att tendera att koncentreras mot de stora avsättningsmarknaderna, en från miljösynpunkt mycket tvivelaktig utveckling . Ökad vallpro duktion är däremot bra. Andraselektiva tekniska åtgärder mot negativa miljöeffekter kommer enligt utredningen ävenframgent att vara nödvändiga komplement . Systemet med avgift påhandelsgödsel och bekämpningsmedel föreslås 90 bibehållet,men nivån är inte funnen.- Utredningen hänskjuter Prop. frågantill miljöavgiftsutredningen med risk för att inte den heller hinner Bilaga2 utreda alla miljöfrågor. Utredningenger en förenklad och optimistisk bild av den föreslagna livsmedelspolitikenskonsekvenser för markbördigheten. Mycketstora natur- och kulturvärden finner vi i skogs- och meUan-bygdensjordbruksmiljö. Fundamentalt för deras existens är ett levande, livskraftigtjordbruk. Rapporten tyder på att vi kan förvänta oss stora förändringar just iskogs- och mellanbygd och i anslutning till mindre bärkraftiga lantbruk. Dettastämmer dåligt med andra politiska samhällsmål, som tar upp det öppnalandskapets samt den vilda och faunans bevarande för framtiden. Borttagandetav småbiotoper och fragmenteringen i slättbygder har accelereratsedan fyrtiotalet och fortsätter. intemot denna lokala fattigdom och i bristlandskap, utan bör också kompletteras meden betydligt mer aktiv landskapsvård, som bl.a. innehåller restaurering ochnyanläggning av småbiotoper i jordbruksmiljö. ---- Andraberäkningar tyder på att betydande arealer i landets mellan-och skogsbygder kan komma att läggas ned med mycket stora förändringar i dessabygders samhällsliv och landskapsbild. Om så sker kommer de i utredningenföreslagna medlen för NOLA-insatser att vara otillräckliga och ej praktisktgenomförbara av administrativa skäl och av kontrollskäl. 1 den situationen kannågon form av direkt arealbunden ersättning vara en praktiskt möjlig stödform,som kräver måttlig administration och kontroll. ---- NYLA-bidragetär ett viktigt komplement till NOLA-bidraget föratt utveckla landskapet i slättbygder och enligt SLU: s mening bör man övervägaatt ha kvar NYLA-stödet och vidga det till att även gälla åtminstone vissamellanbygder. 8.30Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Det är angeläget att framhållaatt den minskade miljöbelastning som LAG förutser fordrar en successivomställning om den skall kunna realiseras. kan ge motsatt effekt . SJFRdelar utredningens bedömning att betydande resurser måste avsättas i form avett särskilt bmkningsstöd till lågproduktiv skogs- och mellanbygd förbibehållande av öppenhet i landskapet och för bevarande av särskilt intressantaodlingsbygder och biotoper. Det är sannolikt att utredningen underskattatdetta behov. 8.33Länsstyrelsen i : anser att utredningen varitalltför optimistisk i sin bedömning av avregleringens positiva följder förodlingslandskapet. Nedläggning av , skogsplantering o.d. innebärhuvudsakligen negativa följder för odlingslandskapets miljö. Omdet särskilda pristillägget på fårkött faller bort, kan man räkna med enkraftig minskning av fårskötsdn. Därvid minskar också möjligheterna atthålla kulturmiljölandskapet öppet. anser att stöd därför Prop.1989/90: 146 även fortsättningsvis skall kunna utgå för fårskötsel på vissa marker. Enligtförslaget bör ansvaret för hävden av kulturlandskapet "ses som en gemensamangelägenhet för stat och kommuner. börbeakta kravet på ett bevarande av odlingslandskapet i upprättandet av översiktsplanerna." Länsstyrelsenanser att ett sådant hänsynstagande genomgående bör komma till uttryck i den kommunala översiktsplaneringen. Frånmiljösynpunkt kan en avreglering av jordbruket få såväl positiva som negativa konsekvenser. Utredningenförordar en viss satsning på småskaliga förädlingsanläggningar med anknytningtill jordbmket. vill emellertid påpeka att sådana anläggningarkan ge en ökad belastning på gamla vattentäkter och åtföljas av inte önskvärdaökade avloppsutsläpp. ---- Länsstyrelsenanser att man inte kan utesluta att ett minskat markvärde åtminstone delvis och på kort sikt resulterar i en intensivare odling påde kvarvarande arealerna för att kompensera inkomstbortfallet. Odlingshinderav värde för natur- och kulturmiljön kan då komma att bortodlas i störreomfattning än fömt. IStockholms län är behovet av mark för friluftsliv och rekreation särskilt påfallande.-- En väg kan vara att låta NOLA-bidragen an vändas även för kommunala insatser i områden med stora bevarandevär den. Utredningenföreslår att stödet för landskapsvårdande åtgärder utökas till sammanlagt250milj. och byggs upp . Länsstyrelsenvälkomnar denna uppräkning men bedömer att summan ändå är för liten. Länsstyrelsentillstyrker utredningens förslag att budgetmedlen fördelas på och . Det huvud sakliga urvalsarbetet måste dock ske på den regionala nivån. UtöverNOLA-medlen anser att ytterligare en permanent stödform bordeövervägas. ---- Detbör prövas om inte taxeringsvärdet kan sättas ned i de fall detär av allmänt intresse att bevara kultur- och odlingslandskapet öppet och därde brukningsformer som krävs för detta är direkt olönsamma för ägaren. 8.34 i län:Länsstyrelsen vill framhålla att utredningen tyvärr saknar en gmndläggandemiljökonsekvensbedömning. En sådan är nödvändig för att man över huvud tagetskall kunna få begrepp om de miljövårdsmässiga följderna av en avreglering. 8.35 i Södermanlandslän: Det kommer att behövas ett sammanlagt stöd som ärväsentligt högre än föreslagna 250milj. 8.36 Länsstyrelseni : Utökningen av NOLA- verksamheten är ett positivt förslag för naturvården. observerasatt NOLA-verksamheten inte bidrar till att minska den åker- Prop.1989/90:146 areal som skall tas ur bmk. ---- Dentotala arealen naturbetesmarker i är enligt jordbmksstatistiken ca 25000ha och därmed större än i något annat län. Länsstyrelsenhyser stora farhågor att det inte räcker med 250 milj. kr. för att klara det viktigaste av odlingslandskapet i . Föratt hantera NOLA-verksamheten med prioriteringar, bedömningar, uppföljning ochrådgivning i fält behövs självklart personal. utgår ifrån attförstärkning sker av resurser för sådan verksamhet.Fördelningen mellan länen bör ske av och länen i samverkan. VissasärskiU värdefulla delar av odlingslandskapet bör avsättas som naturreservat.-- Depositiva miljöeffekter som kan vinnas genom reformen medför på intet sätt en tillräcklig minskning av jordbmkets miljöpåverkan i form av föroreningar.--- 8.37Länsstyrelsen i : noterar med tillfreds ställelse förslaget till väsentligt utökade anslag för landskapsvård (). ansluter sig till utredningens gmndläggande syn på använd ningen av NOLA-anslaget.- För att få ut bästa effekt av anslaget fordrasatt statens (natur- och kulturvårdens) och kommunernas insatser samordnas--- . Även en central samordning av NOLA-anslagen mel lan och synes vara angelägen. 8.39 i län:Sammantaget skulle det totala årliga behovet av NOLA-stöd, om nu gällandemiljöambitioner skall kvarstå, till länet kunna uppskattas till 77 milj. kr. 8.40 i :-- Arbetsgmppensförslag om 250milj.kr.per år till främst NOLA-stöd i hela landet ter sig som aUtför lågt tilltaget. ------ Detär viktigt att resurser ställs till förfogande så att inventering en kan slutföras och bearbetas för att utgöra ett underlag för det utvidgade stödet. 8.41 Länsstyrelseni : Det är en stor brist i utredningen att några ingående analyser av följdema för miljön av förslagen inte redovi sats. Länsstyrelsentillstyrker att NOLA-stödet ökas betydligt. Den uppskattade kostnaden av 500-1OOOkr./ha bör höjas. Det av utredningen angivna beloppet på 250milj.kr. ärotillräckligt som stöd för att kunna bevara odlingsbygder i hela itillfredsställande omfattning. Detbör, som utredningen framhåller, ankomma på ochriksantikvarieämbetet att med separata anslag förvalta stödmedlen. Samråd med lantbmksverketär nödvändigt. Demest skyddsvärda ängs- och hagmarkema bör avsättas som Prop.1989/90:146 ---- Bidragbör kunna utgå för t. ex. återställande av uppodlade våtmarker,lövskogsplantering utefter vissa vattendrag och omföring av mindre granbeståndi odlingslandskapet till lövskog. Fortsattasatsningar bör ske från statens sida för att utveckla ett mera ekologiskt jordbmk--- . Jordbmkaresom övergår till ett mera ekologiskt jordbmk bör stödjas av staten i form avökade satsningar på utbildning och rådgivning. Medlen från miljöavgifter påkonstgödsel och bekämpningsmedel bör återföras till jordbmket för attfinansiera forskning om jordbmkets miljöfrågor och resurssnåla odlingssystem. 8.42 Länsstyrelseni län: Enligt upp fattning är anslaget 250 milj. kr. helt otillräcklig och bör därför räknas upp kraftigt. Kommunema bör få ett delansvar vid hanteringen av stödet. ------ NYLA-stödethar inte tagits upp av arbetsgmppen men länssty rdsen anser att också den bör ingå i omställningsstödet. 8.43 Länsstyrelseni : För att kunna tillgodose kravenpå en god miljö och en långsiktigt god hushållning med naturresursema böröversiktligt utarbetas länsvisa planer som visar inom vilka områden jordbmksmarkkan tas ur produktion för att mest effektivt minska spannmålsproduktionensamtidigt som miljövårdens och kulturminnesvårdens intressen tillgodoses. Arealersom permanent tas ur produktion kan fömtom skogsplantering utnyttjasi miljöförbättrande och friluftslivsfrämjande syfte . somfriställs kan också i viss omfattning utnyttjas för s. k. altemativ odling ochför framställning av biobränslen. I ett framtidsperspektiv kan det också bliaktuellt att odla helt nya grödor. Länsstyrelsenfinner det osannolikt det som utredningen anger att vall och betesarealen ökardå mjölk och kött enklare och effektivare kan produceras genom att använda stöiTcandel billig spannmål. Resultatetkan förväntas bli att storskalig mjölk- och köttproduktion förläggs till hdåkersbygden med svåra konsekvenser för skogs- och mellan bygden. Vidett genomförande av förslagen kommer belastningen på länets miljö totalt sett sannolikt att minska eftersom den bmkade arealen minskar, men belastningen per ytenhet på de mycket stora, specialiserade företag som kommer att finnas kvar----------------------------- kommer knappast attpåverkas.------------------------- ------ Densuccessiva utbyggnaden av naturvårdsåtgärder i odlings landskapet () till 250 milj. kr. med budgetmedel som föreslås i betänkandet är uppenbarligen för låg för att uppnå uppställda mål. Enligt bör budgetmedlen för fördelas till från och . 8.44Länsstyrelsen i : delar utredning- ensförslag om ett ökat anslag för att bevara hotade natur- och kulturmiljö- Prop.1989/90:146 ---- Denföreslagna ökningen är otillräcklig. Länsstyrelsenär mycket positiv till att en del av den jordbmksmark som kankomma att friställas används till att anlägga våtmarker och tillstyrker därförförslaget att metoden med våtmarksfilter prövas. 8.48 Länsstyrelseni : Utredningens förslag att kraf tigt öka anslaget för landskapsvårdande insatser är mycket positivt. Det är emdlertid tveksamt om ens ett anslag på 250 milj. kr. Administreringenav NOLA-bidragen bör samordnas mellan länsstyrel sens miljövårdsenhet och lantbmksnämnden. ---- Påsikt är det önskvärt med ett ökat kommunalt engagemang i 8.49 Länsstyrelseni län: Utredningen föreslår ett utökat för landskapsvårdande insatser, vilket är klartotillräckligt. Länsstyrelsenanser att medlen skall förvaltas i länet, där den största kunskapen om problemen och utvecklingsmöjligheteraa finns. 8.50 Länsstyrelseni : Förslaget försämrar fömtsättning arna för småskaligt jordbmk i glesbygd och minskar därigenom möjlighe teraa att bibehålla de rester av värdefullt odlings- och kulturmiljölandskap som finns i dessa bygder. (NOLA-stöd) som aviserats kommer inte att räcka- . ---- Utökningenuppskattas ge ca 5 milj. kr. vilketenbart motsvarar arealersättningen för att hävda länets ca 5 000 ha ängs- och hagmark. ---- Ettavsevärt ökat vårdanslag för befintliga och tillkommande naturreservati odlingsbygd erfordras. 8.51 Länsstyrelseni : Genomförs den föreslagna jordbmkspolitikenförväntas nedläggningen av jordbmksmark att mar kant öka.--- ---- Ilänet är det omfattande arealer som hyser höga natur- och kuUurvärden.Det utgör av länets jordbmksareal. Det visar att de föreslagna medlen förlandskapsvård inte kommer att vara tillräckliga för att bevara de viktigasteodlingsmarkerna. Iutredningen hävdas att jordbmkets intensitet kommer att minska. ---- Länsstyrelsenefterlyser mera ingående konsekvensanalyser som visaratt detta uppnås. 8.52 Länsstyrelseni ; Utredningen anger mål, förslag och konsekvenser som är både positiva och negativa från naturvårdssynpunkt. Till de positiva sidoma hör- de utökade NOLA-medlen. Tillde från naturvårdssynpunkt och kulturmiljösynpunkt allvarligare 95 konsekvenseraa hör dockden omfattande nedläggningen av jordbmks- Prop. mark, som tycks bli enoundviklig följd av utredningsförslaget. NOLA-medlenkommer sannolikt inte att räcka . Kvarstår hotet mot landsbygdens "vardagslandskap" . Enomfattande nedläggning skulle verka förödande för länets landsbygd. Denmarknadsanpassning av jordbmksnäringen som förslaget leder tiU kommer med storsannolikhet att innebära ökad koncentration av produktionen och en intensivarestmkturförändring. Det är därför tveksamt om trycket på den yttre miljön blirmindre. Länsstyrelsenanser att bidrag till vård av kulturlandskapet bör utgå dels i form av ett kvalitativt bidrag (t.ex. de av utredningen föreslagna 250milj. ---- dels som ett utökat, mer generellt bidrag till öppet hållande av det viktiga vardagslandskapet, som är . Den föreslagna ökningen avNOLA-medel är absolut inte tillräcklig ---- .Avgränsningar av de områden som skulle berättigas av detta stöd skullekunna göras av länsstyrelsema och bl.a. bygga på kommunemas översiktsplaner ochriksintressena för kulturmiljövård och naturvård. ---- Förövrigt anser vi att NOLA-medlen bör anslås till en och samma 8.53Länsstyrelsen i : Vi instämmer i utredningens bedömning attett genereUt stöd till landskapsvårdande åtgärder genom pristillägg påproducerade varor tiU stor del kommer att förfela sin verkan och ställa sigonödigt dyrbart. Utredningensaknar en ambition att utveckla och föreslå altemativa ekonomiskt självbärande produktionsformer. ------ Riskenär uppenbar att betydande arealer hinner tas ur produk tion innan lönsamheten stabiliserats och nya produktionsmarknader eta blerats. Behovet av stöd till bibehållande av odlingslandskapet torde där för bli betydande under ett övergångsskede. ------ Föratt ett optimalt resultat skall kunna uppnås med NOLA-stö det är det väsentligt att de regionala, prövande myndigheteraa ges stor frihet i valet av stödform och kombinationer av stödformer. Medtanke på att av marken i utgör öppet landskap, blir varje minskning mycket märkbar. Meden bibehållen nivå på det norrländska jordbmket ökar möjligheterna väsentligtatt fånga in jordbmkets historiska betydelse och bevara ett varieratodlingslandskap. Också från kulturmiljöns perspektiv bör således målsättningenvara oförändrad i förhållande till nivå. 8.55Länsstyrelsen i : är positiv till de av LAGlämnade förslagen. Det rejält förstärkta NOLA-stödet ger möjlighet att sätta inåtgärder för att rädda ett vackert kulturlandskap där det anses särskiltangeläget. Till fördelama kan även räknas minskad användning avhandelsgödsel/kemisk bekämpning, genom en minskad och mera extensivt bedrivenspannmålsodling. 8.56Länsstyrelsen i : I utredningen framgår inte klart vad Prop.1989/90:146 som händer med det "gamla" NOLA-stödet. Vi förutsätterdock att det Bilaga 2 kvarstår som eftersom avtal redan tecknatsoch att en komplettering sker med det nya landskapsvårdsstödet. ---- Reglernaför de nya stödformerna bör skrivas på sådant sätt att deöppnar möjligheter för varje länsstyrelse att själv utforma den samordning mananser fungerar bäst i dd egna länet. ---- Vianser att hela lantbruksorganisationen väger lika tungt som naturvårds-och kulturmiljömyndigheterna i detta arbete, varför vi före slår att lantbruksstyrelsen får lika stort ansvar som och . Enutbyggnad av landskapsvårdsstödet fömtsätter att det finns ett bra beslutsunderlag.-- Medelbör anslås till att få fram underiag av den 8.58Delegationen för glesbygdsfrågor: Delegationen anser att de förstärktamedel som utredningen föreslår för naturvårdsinsatser bör han teras på regional nivå av länsstyrelserna och att medlen knyts till gles bygdsstödet. 8.60Utredningen om översyn av naturvårdslagen: Utredningen anser att gällande rättger de möjligheter som behövs för att klara av det föreslagna stödsystemet förlandskapsvård. Arbetsgruppensförslag till ny livsmedelspolitik kommer med stor san nolikhet leda till en omfattande beskogning av jordbruksmark. åtskilligafall torde naturvårdsskäl tala för att lövskog bör anläggas i stället förbarrskog. Enligt utredningens uppfattning borde det därför vara möjligt attsom ett inslag i de landskapsvårdande insatserna lämna stöd till plantering avlövskog. 8.67 Handelnssamarbetsorgan i jordbruksfrågor: För att förbättra vården av värdefulla naturtyper i landskapet föreslås en ökning av det s.k. NOLA-stödetfrån 20 milj. kr. till 250 milj. kr. menbeloppet torde ändock knappast vara tillräckligt . 8.68 : I ambitionerna att motivera sina förslag till en ny livsmeddspolitik gör utredningen gällande att en omlägg ning skulle medföra en rad positiva miljöeffekter. Tyvärr tvingas förbun det konstatera att ett sådant antagande till stor del bygger på både felaktiga och delvis missvisande uppgifter. Denprispress, som förordas av utredningen kan i hög grad komma att påskynda storieksrationaliseringen samt övergången till en allt mer ensidig växtodling.--- ---- Ettökat NOLA-bidrag är positivt. En effekt som dock bör beaktas är att dettakommer att förrycka den "fria marknaden" högst avsevärt vad gäller nötköttoch fårkött. praktiken enköttsubvention till konsumenterna. Kostnaden för det öppna 7 1989/90. landskapetbärs helt av lantbmket, men omfördelas inom kåren med hjälp Prop. 1989/90:146 av . ---- Detfinns anledning att betvivla att ett utökat NOLA-stöd på räcker till för att i mellanbygden bevara kulturlandskapet. 8.71 : KF stöder förslaget om utökat stöd till land skapsvård men vill påpeka att vid samråd mellan myndigheterna vid fördelning bör också jordbmksnämnden involveras. Närdet gäller de negativa effekterna på omgivningen konstate rar LAG att reformen i sig förväntas medföra minskad användning av inköpta produktionsfaktorer, framför allt handelsgödsel men att denna generella effekt inte kan ersätta specifika åtgärder av teknisk natur riktade mot de mest utsatta regionerna varför arbetet med sådana åtgärder måste fortgå. KF tillstyrker detta. KFfinner det anmärkningsvärt att utredningen i miljösammanhang helt och hålletunderlåter att beröra frågan om s.k. alternativ odling även benämnd ekologiskodling. KF instämmer helt och fullt i ett till utredningen fogat särskiltyttrande att "det ekologiska lantbmket är mycket viktigt som idé och teknikutvecklarenär det gäller att lösa jordbmkets miljöproblem och åstadkomma ettresurshushållande jordbmk". Frånsåväl miljö- som konsumentsynpunkt är det därför angeläget att dessa produktionsformer erhåller ett fortsatt omläggningsstöd och att lantbmksstyrelsen och jordbmksnämnden ges i uppdrag att verka för altemativodlingens utveckling särskilt genom att stimulera forskning och utveckling. 8.72 Landsorganisationeni : En utökad rådgivning om hur kemikalierskall användas i jordbmket är nödvändig. Forskning för att utveckla nyamiljövänliga medel måste prioriteras. ---- LOstödjer den principiella inställningen att miljöåtgärderna skallfinansieras via budgeten och inte via matpriserna. attvida ramar bör gälla. Så bör t. ex. odling av energi- eller industrigrödorkunna upphandlas, i de fall det finns en miljömässig koppling. subventioneringav dessa grödor på mark som i annat fall skulle använts för livsmedelsproduktionfår inte förekomma.-- LO menar att de nya LAVI-medlens(landskapsvårdande insatser) användningsområden bör preciseras, innan ettadministrativt system utarbetas. Dessutom bör en av de nämnda myndigheterna,, ges ett tydligt ansvar för LAVI-medlen. LOdelar arbetsgruppens uppfattning att näringen skall bära kostnader na för återställande av de miljöskador den åstadkommer. 8.73 : Styrelsenär positiv till förslaget att utöka anslaget för landskapsvård.---------- 8.74 : S.k. NOLA-bidrag bör i dess nuvarande former kunna utgå för bevarande ävsärskilda ängs- och hagmarker. ---- LRFkan inte vitsorda LAG:s beräkningar och slutsatser om Prop. sambandetmellan kvävegödsling och läckage. LRFvill påpeka att en omfattande nedläggning av åker i första hand kommer attberöra områden med den relativt sett lägsta intensiteten. Där är miljöproblemenockså ganska begränsade. Det måste framhållas att sänkta produk t pri.servisserligen leder till att ekonomiskt optimum förskjuts mot något lägreintensitet/gödselinsats, men att det blir fråga om marginella förändringar. Detär ett misstag att tro att den växtodling, som kommer att kunna överleva den avLAG förordade prispressen, blir ett extensivt jordbruk som breder ut sig på såstor areal som möjligt. Om marknadsutrymmet blir begränsat kommer lantbrukarnaatt som välja ekonomiskt optimal produktionsteknik. Som regel är detdå fördelaktigast att lämna en del av arealen obrukad och bmka resten ganskaintensivt. LAG: s antaganden beträffande arealeffekterna bygger således intepå förhållanden som gäller i praktiskt jordbmk. LRF:s gmndsyn är att den jordbmksmark som inte behövs för produktion avlivsmedelsråvaror skall utnyttjas för annan produktion på sådant sätt attodlingslandskapet så långt möjligt håUs öppet och så att flora och faunaskyddas. Den areal som blir över bör därför få ny permanent användning, främstför odling av bioenergi och fiberråvaror, för miljöreservat och i sista handför skogsplantering. Omställningen av produktionen bör i huvudsak ske inomslättbygdsområdena. För detta talar miljöskäl men det är också deneffektivaste vägen att reducera spannmålsöverskotten. ---- Ävenom NOLA-stödet utvidgas till 300 000 ha kommer bara en vissdel av odlingslandskapets värdefuUa biotoper att kunna bevaras. måstedå motsvarande areal åker läggas ner på annat håll om inte överskott skalluppkomma. Därmedvill LRF också ha sagt att den alternativa produktion som med särskilt stöd kankomma att bedrivas med hänsyn till natur- och kulturminnesvårdens intresseninte bör få avse produkter som direkt konkurrerar med vad som produceras på degenerella villkor som gäller. Om en sådan konkurrenssituation uppstår bör medelockså ersättas för finansiering av export av motsvarande volymer. 8.75Samarbetsgruppen för alternativ odling: SAO menar att en jOO-pro-centig ökningav miljöavgifter på bekämpningsmedlen är nödvändig. 8.80Svenska lantarbetareförbundet: Det kan ifrågasättas om en ökning (av NOLA-medel) på ca 200 milj. kr. Kriteriersom skall gälla vid upphandling bör ges vida ramar. Så bör t. ex. odling avenergi- eller industrigrödor kunna upphandlas i de fall det finns enmiljömässig koppling. Vidare bör en fungerande växtföljds positiva inverkan påmiljön beaktas. ---- Enutökad och bättre samordnad rådgivning om hur kemikalier skall användas i jordbmketär nödvändig. Forskning för att utveckla nya miljövänliga medel måsteprioriteras. SLFdelar inte arbetsgmppens uppfattning att näringen helt skall bära Prop.1989/90:146 kostnadema för återställande av de miljöskador den åstadkommer,efter- Bilaga 2 somnäringen har styrts av politiskt fattade beslut. mednya medel (NOLA-medel), bör också kunna ske för återställande av uppodlade eller planterade våtmarker samt för återställande av miljöska dor i särskilt känsliga områden. 8.82Svenska : anser att NOLA-bidrag och andra former av arealbidrag måste betraktas som över gångsåtgärder. Enförstahandsåtgärd bör vara att sänka intensiteten, som recirkuleringsgraden av olika näringsämnen ökas .