prop · GD0372 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta undantag behövs t.ex. för det fall att materialfrån en kommitté eller utredning som har avslutat sitt arbete behövs för detfortsatta arbetet inom vid t. ex. propositionsskrivningen.Med stöd av undantagsbestämmelsen kan då regeringen besluta att materialet inteskall överlämnas till arkivmyndigheten utan att det får varakvar inom till dess arbetsförhållandena medger attarkivläggning sker hos arkivmyndigheten. 12§ Utöver vad som följer av bestämmelserna i 9, 10 och 11 §§ får en statligmyndighet avhända sig allmänna handlingar endast genom sådant återlämnandeeller överlämnande som sker med stöd av 1. lag eller föreskrift sommeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, eller 2. särskilt beslut av regeringen. Förstastycket gäller inte handlingar som en myndighet har fått som lån. Bestämmelseni JÖrsta stycket avser att säkra att myndigheterna inte gör sig av med materialpå ett godtyckligt sätt. Den gäller såväl material i pågående ärenden somarkivlagt material. Vid sidan om gallring och överlämnande till arkivmyndighetfår en statlig myndighet inte avhända sig allmänna handlingar utan särskiltförfattningsstöd eller särskilt beslut av regeringen. Exempel på handlingar sombör kunna återlämnas är ansökningshandlingar från de sökande som inte fått enviss tjänst. Överlämnande till annan myndighet skall också kunna ske. Ettexempel på detta är kvalificerat hemliga handlingar som helt eller till vissadelar har upprättats hos en myndighet men som av sekretesskäl bör finnassamlade hos en annan, överordnad myndighet. 1andra stycket görs den tämligen självklara reservationen att förbudet mot avhändande inte gäller sådana handlingar som myndigheten har fått som lån. Ett exempel på vanliga lån i förvaltningen är remisser för yttran de, då akten från en myndighet översänds till en annan. Inom rättskipning en förekommer lån av domstolsakter framförallt i samband med överklä- 78 ganden.Givetvis skall sådana lånade akter återställas. Förbudet mot av- Prop.1989/90: 72 händande av allmänna handlingar hindrar naturligen inte attdubbletter av Bilaga 1 handlingar rensas bort från en akt. I sådant fallfinns ju ändå den allmänna handlingen kvar hos myndigheten. 13§ Statliga arkivmyndigheter får ta emot arkivmaterial också från enskilda. Deenskilda arkiven utgör vid sidan av myndigheternas arkiv en viktig del av detnationella kulturarvet och det är viktigt att också de bevaras för efterväriden.Ett sätt att säkra detta är att arkivmyndigheterna tar sig an sådana arkiv.Bestämmelsen avses markera det legitima i att arkivmyndigheterna tar emot ävenenskilda arkiv, om de finner det befogat och praktiskt och ekonomiskt möjligt. Deenskilda arkiv som arkivmyndigheten tar emot för förvaring och vård ellerforsknings- eller studieändamål blir inte därmed ett myndighetsarkiv utanutgör ett separat arkiv i myndighetens lokal. Någonuttrycklig föreskrift om att statliga arkivmyndigheter kan få ta emotarkivmaterial också från andra myndigheter än som står under deras tillsyn (t.ex. från ) eller från kommuner har inte ansetts behövlig i självalagen. Sådana medgivanden kan ges av regeringen i förordningsform. 14§ Om en myndighet har upphört och dess verksamhet inte har förts över annan myndighet, skall myndighetens arkiv överlämnas tillarkivmyndigheten , såvida inte kommunfullmäktige ellerlandstinget har beslutat något annat. Paragrafernarörande de kommunala arkiven är nya. finns det inte några generellabestämmelser i lag om arkivvård hos kommunerna. De bestämmelser som finns är 2kap. 27 § kommunallagen som stadgar att fullmäktiges protokoll och de övrigahandlingar som hör till fullmäktiges arkiv skall vårdas och förtecknas.Föreskrifter härom och om arkivvården i övrigt i kommunen meddelas avfullmäktige, i den mån ej annat är särskilt föreskrivet. Vidare stadgas i 3kap.10§ kommunallagen att styrelsens protokoll och övriga handlingar som hör tillstyrelsens arkiv skall vårdas och förtecknas enligt de föreskrifter som avses i2 kap. 27 §. Paragrafenmotsvarar 11 § för de statliga myndigheterna. Beträffande bestämmelsensinnebörd hänvisas till vad som anförts i anslutning till den paragrafen. Påsamma sätt som regeringen kan medge undantag på den statliga sidan, kankommunfullmäktige resp. medge undantag beträffande sinamyndigheter. Beslut om undantag skall tas för varje särskilt fall för sig. Härvidbör det kanske påpekas när det gäller ändring i den kommunala indelningen att det är regeringen som beslutar om sådan ändring enligt 1 kap. 1 § lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner 79 Isamband med att regeringen föreskriver om Prop. 1989/90:72 ändring i denkommunala indelningen får den också besluta om överläm- Bilaga 1 nande avkommunala arkiv (kungörelsen (1966:568) om överlämnande av kommunala arkiv vidändring i indelning). 15 §Utöver vad som följer av bestämmelserna i 9, 10 och 14§§ får en myndighet avhända sig allmänna handlingar endast genom sådant återlämnande eller överlämnande som sker med stöd av 1. lag,eller 2. särskiltbeslut av kommunfullmäktige eller . Förstastycket gäller inte handlingar som en myndighet har fått som lån. Dennaparagraf motsvarar 12 § som gäller de statliga myndigheterna. Den endaskillnaden är att det här inte är regeringen som i särskilda beslut kan bestämmaatt återlämnande eller överlämnande skall ske. Det är naturligen i ställettillagt den beslutande församlingen i kommunen eller landstingskommunen, dvs.kommunfullmäktige eller , att för kommunens vidkommande meddelasådana beslut. Beträffandeandra stycket hänvisas till vad som sägs i anslutning till 12§ andra stycket. 16 §Kommunfullmäktige eller får meddela föreskrifter om arkivvården inom kommunen, i den utsträckning något annat inte är särskilt föreskrivet. Dennaparagraf motsvarar 2 kap. 27 § sista meningen kommunallagen. Paragrafen innebäratt det beslutande organet inom en kommun eller ett landsting får besluta omsådana föreskrifter om arkivvården inom kommunen som inte har meddelats i lageller på annat sätt. I3§ regeringsformen framgår att regeringen fårmeddela föreskrifter om verkställighet av lag samt att regeringen får vidaredelegerasin normgivnings-kompetens i detta hänseende till en förvaltningsmyndighetunder regeringen. Principen om den kommunala självstyrelsen har föranlettregeringen liksom dess myndigheter att i största möjliga utsträckning avståfrån att detaljreglera den kommunala verksamheten, även om kompetensen har funnits.Utgångspunkten är alltså att detaljföreskrifter på det kommunala områdetmeddelas av kommunerna själva. Mitt förslag innebär ingen ändring i dethänseendet. Som jag har sagt överensstämmer bestämmelserna i paragrafenmed vad som gäller enligt kommunallagen. 4.Säkerhetspolisen skall tills vidare inte stå under tillsyn av någon arkivmyndighet. Arkivbildningenhos säkerhetspolisen är föremål för utred ning (Ju 1987:05), som sorterar under civil departementet. Det är inte lämpligt att nu ställa säkerhetspolisens arkiv hantering under tillsyn av någon arkivmyndighet. Därför har, i samråd med 80 chefenför , ett undantag från bestämmelsen i 7§ första Prop.1989/90: 72 stycket gjorts i denna övergångsbestämmelse. Detförhållandet att säkerhetspolisen tills vidare inte står under någon arkivmyndighetstillsyn innebär att det inte heller finns någon arkivmyndighet med rätt att taöver arkivmaterial från säkerhetspolisen. 1vad mån bör syssla med gallringsföreskrifter för säkerhetspolisenär en fråga som bör regleras i regeringens föreskrifter för . 6.2 Förslag till lag om skydd för beteckningen svensktarkiv 1 §Skrivmateriel och förvaringsmedel får märkas med beteckningen svenskt arkiv endast om de är godkända för sådan märkning. Föreskrifterom vad som krävs för godkännande och om vem som får meddela godkännandemeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Lagenmotsvaras av bestämmelser i kungörelsen (1964:504) om användning avskrivmateriel i statlig verksamhet (skrivmaterielkungörelsen). \vförstastycket framgår att märkning med beteckningen svenskt arkiv får ske endast påskrivmateriel och förvaringsmedel som är godkända. Dessa måste sålunda ha enviss kvalitet för att få märkas. Är materielen och förvaringsmedlen märktaskall det vara en garanti för att dessa är godkända. Iandra stycket bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att utfärda föreskrifter om kraven för godkännande. Detta är naturiigteftersom det här rör sig om rent tekniska saker. Vidare bemyndigas regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer att bestämma vilket organ somskall vara riksprovplats. 2 §Den som märker skrivmateriel eller förvaringsmedel med orden svenskt arkiv antingen ensamma, i sammansättning eller i förkortning trots att materielen och förvaringsmedlen inte är godkända skall dömas till böter, om inte gärningen är belagd med straff i . Dettagäller också den som saluför skrivmateriel eller förvaringsmedel trots att hanhar kännedom om att märkningen inte är riktig. 1första stycket ges en strafföestämmelse för den som har märkt materiel eller förvaringsmedeltrots att dessa inte varit godkända. Liksom i skrivmaterielkungörelsen stadgashär bara bötesstraff. Om någon har brutit mot denna bestämmelse och brottetäven kan straffas enligt , t.ex. för bedrägeri, har bestämmelsen ibrottsbalken företräde. Härigenom kan strängare straffan böter komma ifråga ivissa fall. Föratt beteckningen svenskt arkiv inte skall missbrukas strafföeläggs inte baraanvändningen av kombinationen av de båda orden eller förkortningar av dem utanockså användningen av orden kombinerade med ytterligare ord. Iandra stycket strafföeläggs även saluförande av materiel och förva- 81 6 1989/90. ringsmedel som är märktatrots att märkningen inte är riktig. Liksom när Prop. 1989/90: 72 detgäller brott enligt första stycket kan den som bryter mot denna bestäm- Bilaga 1 melse och någon bestämmelse i straffas enligt . verkställighetsföreskrifter som avses bli utfärdade till lagen kommer detatt framgå hur märkningen rent faktiskt skall gå till. 3§ Ett varuparti som varit föremål för brott enligt denna lag eller värdet avett sådant parti skall förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Dettaär en i sammanhanget naturlig bestämmelse eftersom ett vamparti som märkts utanatt vara godkänt, bör förstöras och inte finnas kvar på marknaden. I skrivmaterielkungörelsenstadgas att förverkande kan ske. Här har den ändringen gjorts att förverkandeskall ske om det inte är uppenbart oskäligt. 6.3 Utsökningsregisteriagen (1986:617) I11 § första stycket finns det bestämmelser om att uppgifter får bevaras högsten varefter de skall gallras ur registret. Enligt bestämmelsen i andrastycket kan regeringen, om särskilda skäl föreligger, förordna att vissaav uppgifterna skall bevaras . Den föreslagna ändringen innebäratt det införs en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att föreskriva att alla typer av uppgifter får bevaras och att någontidsgräns för hur länge uppgifterna får bevaras inte längre finns. I och meddenna ändring kommer gallringsbestämmelserna i denna lag att överensstämma medgallringsbestämmelserna i andra regis-teriagar. Skälen till attgallringsbestämmelserna utformas på detta sätt har behandlats utföriigt i denallmänna motiveringen. 1budgetpropositionen anmäldes avsikten att /läggafram en särskild proposition om arkivfrågor innefattande även anslagen förriksarkivet och landsarkiven (prop. 1989/90:100, bil. 10, S.375). Minanu framlagda förslag avser dels en ny grundläggande reglering för detoffentliga arkivväsendet med regler bl.a. om arkivmyndigheternas uppgifter,dels bedömningar av de prioriteringar som bör göras inomarkivväsendet, dels anslagen som skall ges arkivmyndigheterna för derasverksamhet enligt förslagen. Lagförslagenhar två inslag som i och för sig är sådana att lagrådets yttrande i princip bör inhämtas över dem. Lagrådets hörande bör dock kunna underlåtas. Ett sådant hörande skulle fördröja ärendet till avsevärt men för de ekonomiska frågorna. Vidare är de lagförslag som skulle föranleda lagrådsgranskning av sådan beskaffenhet att lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Det ena är sålunda bestämmelsen i arkivlagen att 82 lagen skall gälla ocksåvissa enskilda organ med myndighetsutövning, det Prop. 1989/90:72 andra ärlagen om skydd för beteckningen svenskt arkiv, vilken motsvarar Bilaga 1bestämmelser som finns i förordningsform. 8 Anslagsberäkningar för budgetåret i 990/91 l1990 års budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 375) har regeringenforeslagit att, i avvaktan på en särskild proposition i ämnet, /91 under anslaget G 23. och landsarkiven beräknaett anslag på . och under anslaget G 26. Statliga arkiv: Vissakostnader för samlingar och materiel m. m., anslagsposten till riksarkivetanvisa dels . för datamediekontroll m. m. dels . för en engångsanvisning.Jag återkommer till dessa frågor. 1988/89Utgift 91003214 1989/90Anslag 96 857000 1990/91Förslag 108 353000 Riksarkivetoch landsarkiven är statliga arkivmyndigheter med särskilt ansvar för denstatliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. är centralförvaltningsmyndighet för arkivfrågor och chefsmyndighet för landsarkiven.Riksarkivet skall verka för en rationell organisation och utveckling avarkivverksamheten med hänsyn både till rätten att ta del av allmänna handlingaroch till forskningens behov. Desju landsarkiven i , , , , , ochÖstersund är regionala arkivmyndigheter. I arkivmyndigheternas uppgifter ingåratt vara arkivdepåer, att främja forskning och att på begäran ge kommunalamyndigheter och enskilda råd i arkivfrågor. InomStockholm fullgörs landsarkivfunktionen av stadsarkiv och inomMalmö av stadsarkiv. och landsarkiven gäller förordningen (1988:1187) med instruktionför och landsarkiven. Beräknad ändring 1990/91 Prop.1989/90:72 Bilaga 1 (däravlönekostnader) Lokalkostnader näinnd for enskilda arkiv Bidrag till Stiftelsen m.m. Stockholmsstadsarkiv Svensk arkivinformation i 45 653000 (42806000) 41724000 (+ 4286000) + 47000 + 205 000 + 71000 + 11496000 Riksarkivetföreslår att myndigheten under /91 undantas från besparingarenligt det modifierade huvudförslag som tillämpas för myndigheten. En besparingenligt huvudförslaget skulle medföra att måste skära ned insatsernaför tillsyn, rådgivning, forskarservice och arkivvård. Riksarkivetföreslår att följande av arkivutredningen föreslagna resursförstärkningartillförs myndigheten: 5 500000 kr.för mottagande och förvaring av statliga myndigheters arkiv och arkiv frånenskilda, föratt bygga upp och vidmakthålla kompetens inom områdena skrivmateriel ocharkivlokaler, förregistrering och reprografi, förstatsbidrag till företagsarkiv. Riksarkivetföreslår vidare att . tillförs myndigheten för portokostnader vidlandsarkiv och SVAR. Myndighetenföreslår en engångsanvisning på . för kostnader i samband med värdskapetför de nordiska arkivdagarna i . Riksarkivetbegär en engångsanvisning på . Riksarkivetföreslår slutligen att den pågående utbyggnaden av bidrag till föreståndarlönerfortsätter med bidrag till ytterligare två folkrörelsearkiv (-F . Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingar och materielm. m., anslagsposten Från anslagsposten betalas kostnader förföljande arkiv och ändamål. och landsarkiven i samband med datamediekontroll m. m. förundersökning, vård och kontroll av tekniska medier (ADB-band, ljud-och videoband, mikrofilm m.m.), för anskaffning av teknisk utrust- Prop.1989/90: 72 ning. Riksarkivetoch landsarkiven för inköp och vård av arkivalier och böcker samt publicerings-och reproduktionsverksamhet vid arkiven. 1989/90 Beräknadändring föreslår en engångsanvisningpå 800000 kr.för fortsatt konvertering av mikrofilmade arkivhandlingar. Myndigheten begär vidare enutökning av anslaget på . föreslår en utökad engångsanvisningpå . för anskaffning av larmutrustning till landsarkivet i samtpå . Underavsnittet 4 om prioriterade insatsområden inom arkivväsendet har jag förordat resursförstärkningarför arkivväsendet. Med hänvisning till vad jag där har anfört har jag beräknatförstärkningar enligt följande. tillförs förvaltningskostnader för att myndighe ten skall utveckla sin kompetens i fråga om registrering, reprografi, skriv materiel och arkivlokaler (avsnitt 4.1). tillförsriksarkivets förvaltningskostnader för insatser avsedda att öka arkivenstillgänglighet (avsnitt 4.2). Resurserna för arkiv utökas med . för stöd till arkivväsendetsenskilda sektor. Jag har vid beräkningen utgått från att det bidrag om ca500000 kr. av s. k. lotterimedel som regeringen under en följd av årlämnat till Tjänstemannarörelsens arkiv och museum, nu bör kunna ersättas avett bidrag genom arkiv. Jag har vidare räknat med attnämnden bör förfoga . för samverkan med näringslivet i bevarandeav företagsarkiv. Jag har slutligen räknat med . för att möjliggörabidrag till ytterligare två föreståndarlöner vid regionala folkrörelsearkiv.Därmed kan ett sådant bidrag lämnas till sammanlagt 16 folkrörelsearkiv. Iövrigt bör det ankomma på nämnden att fördela bidragsmedlen på det sätt som bäst främjararkivverksamheten inom den enskilda sektorn (avsnitt 4.3). 4.För ett utökat stöd till Stiftelsen har jag beräk- Prop.1989/90:72 nat . Utöverdessa tidigare anmälda förändringar har jag vid beräkningen av den minskning avutgifterna för /91, som följer av det inför /90planlagda treåriga rationaliseringskravet, beaktat vad harredovisat. Rationaliseringskravet har därför reducerats så att minskningenuppgår till . förvaltningsanslag bör också beräknas . då kammarkollegietsarkiv av äldre handlingar överförs till . Medlen förkammarkollegiets arkiv har tidigare beräknats under trettonde huvudtitelnsanslag till kammarkollegiet. Jag hänvisar i övrigt i denna fråga till chefensför anmälan av denna fråga budgetproposition (prop.1989/90:100 bil. 15 s. 50). Jaghar vidare beaktat att tjänstebrevsrätten föreslås slopad för landsarkiven fr.o.m.den1 samt beräknat medel för avgifter till statens löne- ochpensionsverk för pensionsadministrationen. Jag har därutöver vidanslagsberäkningarna tagit sedvanlig hänsyn till pris- och löneutvecklingen. Statliga arkiv: Vissa kostnader JÖr samlingar och materiel m. m.,anslagsposten medel fördatamediekontroll m. m. utökas med . (avsnitt 4.1).Rationaliseringskravet vad avser utgifterna för datamediekontroll har ienlighet med vad jag har förordat reducerats till . I Övrigthar jag beräknat anslaget med sedvanlig hänsyn till prisutvecklingen. tilldelas en engångsanvisningpå drygt 2 milj.kr.för dels fortsatt konvertering av äldre arkivhandlingar tillmikrofiche (avsnitt 4.2), dels för personalutveckling och utbildningsinsatser(avsnitt 4.4). Inom ramen för detta belopp räknar jag vidare med att vissakostnader skall rymmas som avser riks- och landsarkivens inredning ochutrustning, bl. a. av larm i landsarkivet i . Kostnaderna för riksarkivetsvärdskap för de nordiska arkivdagarna i bör också ingå idessa medel. får göra den slutliga medelsfördelningen mellan dessa ändamål. Jagräknar med att i kommande anslagsframställningar kommer attredovisa förslag om det fortsatta utnyttjandet av den föreslagna engångsanvisningenom ca 2 milj. kr. Därvid bör det kunna bli aktuellt att resurserna utnyttjassåväl för fortsatta engångsvisa insatser för särskilda ändamål som för insatserav mer långsiktig karaktär inom de prioriterade områdena. Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår att dels anta förslagen till 1. arkivlag, Prop. 2. lag om skydd för beteckningensvenskt arkiv. 3. lagom ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 4. lagom ändring ipatientjournallagen (1985:562), 5. lagom ändring i utsökningsregisteriagen(1986:617), 6. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 7. lagom ändring i församlingslagen(1988:180), dels 8. till ochlandsarkiven för /91 anvisa ett förslagsanslag på 108353000kr., 9. till Statliga arkiv: Vissakostnader för samlingar och materiel m. m., anslagsposten , utöver vadregeringen har föreslagit i prop. 1989/90:100 bil. 10, anvisa ytteriigare418000 kr. Jaghemställer vidare att regeringen bereder tillfälle att tadel av vad jag har anfört om riktlinjerna för arkivpolitiken, informationslagringoch arkivlokaler, arkivens användning och tillgänglighet, enskilda arkiv samtom arkivutbildning och personalutveckling. Bilaga 2 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om arkiv m. m. lsocialtjänstlagen (1980:620) finns bestämmelser om gallringsplikt beträffandesocialnämndernas personakter och personregister. Principen är att handlingarmed uppgifter om enskilda skall gallras ut efter sista kontakten medsocialtjänsten. Avsikten är att ömtåliga personliga uppgifter inte skallsparas än de behövs. När socialtjänstlagen trädde i kraft den 1 januari1982, var det inte slutgiltigt övervägt och reglerat vilka undantag sombehövdes från den generella gallringsplikten i lagen. Därför föreskrevsövergångsvis och i avvaktan på sådana regler att gallringsbestämmelsernaskulle tillämpas tidigast . Tidpunkten för närsocialnämndernas personakter och personregister tidigast skall gallras hardärefter skjutits upp. Övergångsbestämmelserna till socialtjänstlagen innebärnu att gallring skall påbörjas tidigast . tillkallades en särskild utredare för att undersökabehovet av undantag från föreslagna regler om gallring av socialtjänstenspersonregister. Utredningen antog namnet socialdatautredningen (S 1980:4).Utredningen (socialchefen ) överlämnade betänkandet(Ds S 1986:5) Gallra och bevara personregister. Ensammanfattning av utredningens förslag och överväganden bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 2:1. Betänkandet har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissynpunkternahar upprättats inom och bör fogas till protokollet sombilaga 2:2. Chefenför har i det föregående redogjort för sinaöverväganden och förslag beträffande en ny arkivlag, som skall gälla hela denoffentliga arkivverksamheten, bl.a. urvalsprinciperna och förutsättningarnaför gallring. Jag skall nu redogöra för mina förslag till föreskrifter inomsocialtjänsten. 2 handlingar 2.1 Allmänt Ioch med socialtjänstreformen upphörde lag om socialregister att gälla. Enligt socialtjänstlagen finns inte någon skyldighet för kommunerna att föra register över socialtjänstverksamheten. beslutar själv vilka register som skall föras. I 40 § socialtjänstförordningen (1981:750) finns dock en bestämmelse om att socialnämnden skall föra en 88 förteckningöver de barn som enligt nämndens beslut vistas i familjehem Prop.1989/90:72 eller efter nämndens medgivande i något annat enskilt hem. Vidarefinns Bilaga 2 enligt 14 § samma förordning skyldighet att föra journalervid hem för vård eller boende. Förkommunemas del är det emellertid nödvändigt att föra register i syfte attunderlätta administrativa rutiner. Kommunerna måste kunna bevaka och följa uppärenden. Registren underlättar också rapportering av uppgifter till statistiskacentralbyrån. Idet följande kommer jag att redovisa vilka olika typer av handlingar som ingåri personregister. Stommeni handlingar utgörs av personregister och därtill hörandepersonakter. Med personakt avses en akt med handlingar rörande en eller fleraenskilda personer. Principernaför hur dessa förs varierar mellan kommunerna. Vanligast är dock att de läggsupp på den person ärendet gäller eller på en person som valts till s. k.registerledare. I akterna samlas handlingar och joumaler om den enskilde. Detär således i personakterna som eventuella känsliga uppgifter om den enskildeåterfinns. Innehållet i akterna omfattas, liksom övriga uppgifter inomsocialtjänsten, av den förhållandevis stränga sekretessen enligt 7 kap. 4 §sekretesslagen (1980: IOO). Tillpersonakterna hör ofta ett s. k. sökregister vars uppgift är att fungera somett administrativt hjälpmedel. 2.3 Register med sammanställningar av uppgifter Fömtompersonakter och därtill hörande sökregister finns det olika typer av registersom innehåller sammanställningar av uppgifter om klienter.