prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Den nyligenliksalla utredningen om översyn av dalalagen (Ju 1989:02, dir. 1989:26) avseratt ta upp datalagens förhållande till forskning, statistik och massmedierunder . Utredningen kommer att ha tillgång till forskningskompetens.Forskningseliska utredningens förslag jämte remissinstansernas synpunkter bördärför överlämnas till datalagsutredningen. Förslaget kommer därigenom atlbedömas i samband med mera allmänna överväganden om dalalagens utformning. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. har föreslagit all vissa organisatoriska former för etiska bedömningarinom forskningsområdet skulle regleras i författning. Utredaren framhåller dockalt diska frågor i hög grad måste behandlas inom den reguljära organisationen,av de enskilda forskarna, av arbetsledning och styrelser inom inslitulionemaetc. De etiska kommittéer som utredaren förordar skulle endast ha rådgivandeuppgifter. Huvudprincipenär atl regering och riksdag ger föreskrifter i fråga om de organ, som har attfatta beslut för olika delar av den statliga verksamheten. Utformningen avolika typer av rådgivande och beredande organ ankommer däremot på de berördamyndigheterna. Som utredningen redovisat,finns etl antal organ som arbetar med rådgivande bedömning avforskningsprojekt från etisk synpunkt. Inom den medicinska forskningen har detsålunda på forskarnas initiativ byggts upp en granskningsorganisation, som välläcker den medicinska forskning som bedrivs. Fömtom systemet medregionala forskningseliska kom-millér knutna till de medicinska fakulteternafinns på central nivå medicinska forskningsrådets arbetsgmpp för samordning avkommitléemas verksamhet. För etisk prövning av annan forskning finnshumanistisk-samhällsvdenskapliga forskningsrådels () kommitté förforskningsetiska frågor, som dels granskar de projekt för vilka forskningsmedelsöks från rådet och dels projekt som remitteras från andra forskningsfinansiärer,t. ex. forskningsrådsnämnden och . Delegationen försocial forskning (DSF) har också inrättat en kommitté för forskningseliskafrågor för granskning av projektansökningar ställda lill delegationen. Detta betyder all denmedicinska forskning saml annan forskning som Prop. 1989/90:90 får medelfrån någon av de större forskningsfinansiärerena och involverar Avsnitt 17någon form av försök med människor ges en bedömning. I denna vägs och Utbildningsdep. värderas kunskapsvinstema, eventuella risker för de människorsom är involverade prövas och de forskningsmetoder projektet använder granskasoch korrigeras. Informationsaspekterna är en viktig del i granskningsprocessen.De människor som medverkar i ell forskningsprojekt har rätt atl få en rikliginformation om vad detta innebär. De forskningsetiska kommittéernakontrollerar all de förpliktelser som finns här efterlevs. Antaletprojekt som granskas av de medicinska forskningseliska kommiltéema har ökatallt eftersom forskningen volymmässigt bUvit större. Vid övriga fakulteter ärdet antal forskningsprojekt som kan tänkas vara i behov av etisk granskning avmotsvarande slag inte lika stort. Situationen är dock mycket olika frånforskningsområde lill forskningsområde. Inom särskilt samhällsvetenskaplig ochbelendevetenskaplig forskning är det vanligt all forskningen utgår frånmänniskor och mänskliga förhållanden. Sådan forskning bör självfallet också bliföremål för etisk granskning. Underden lid som frågan utretts, och inte minsl tack vare del utredningsarbete somulförts, har inte bara granskningsmeloder och regelverk lyfts fram ochskärskådats. Hithörande frågor har fåll en teoretisk behandling ochmedvetenheten om problemen har förstärkts. Som utredningen visar finns detnumera god erfarenhet av forskningsetisk prövning. Remissyttrandena visarockså atl det inom forskarsamhället finns en stor medvetenhet om forskningseliskaproblem och del ansvar dessa för med sig. Del finns också en klar beredskap allfortsätta utvecklingen av granskningsförfarandet. Detmåste för hela högskolan finnas genomtänkta former för behandling av etiskafrågor i forskningsarbetet. Detta är nödvändigt såväl för den allmännabelysningen av de frågor som aktualiseras i forskningsarbetet som förmedborgarnas förtroende för forskningen. Som regeringen framhållit i detföregående ankommer del på berörda myndigheter alt besluta om utformningen avrådgivande och beredande organ för forskningsetiska frågor. De förslag somutredaren lagt fram ger ett värdefullt underlag för den fortsatta utbyggnadenav en forskningsetisk granskningsorganisation. Utbildningoch injbrmation i forskningsetiska frågor Storvikt måste också fästas vid utbildning i frågor på olika nivåer saml vidökad informaiion såväl till forskama som lill allmänheten. Forskningsetik böringå som en så naturiig beståndsdel i all vetenskaplig utbildning attsärskilda föreskrifter därom inte behöver ges i högskoleförordningen. All informera om forskningoch forskningsresultat hör lill högskolans och forskningsrådens skyldigheter. Denna uppgift finns inskriven såväl i högskolelagen som i instmklionema för forskningsråden och för forsk ningsrådsnämnden. Information om forskningsetiska frågor i alla dess aspekter är här ett naturligt och centralt inslag. Inte heller här bör, enligt regeringens mening, någon särreglering göras i fråga om forskningseliska 214 Ett särskikomnämnande av forskningsetiska frågor i vissa fall Prop. 1989/90:90 skulle kunna uppfattas som att dessa inte normalt skall uppmärksammas Avsnitt 17 ulan endast när så uttryckligen anges. Vissafrågor om ofienllighet och sekretess 1enlighet men sina direktiv aktualiserar den forskningsetiska utredningen ocksåfrågan om ofTentlighet för material som används i forskning. I många fall ärforskamas möjligheter alt få tillgång lill material beroende av all sekretesskan erbjudas. Universitetoch högskolor är statliga myndigheter. De regler om offentlighet och sekretesssom gäller för statlig verksamhet gäller i princip också för högskolan.Huvudregeln är all handlingar som har upprättals inom myndigheten ellerinkommit dit utgör allmänna handlingar. Som sådana är de offentliga ulom i defall då särskilda beslämmelser om sekretess gäller. Frågan om när en handlingskall anses upprättad och därmed offentlig diskuteras av utredaren. Han hävdarall forskningsprojekt bör kunna jämställas med ärendehandläggning och alldärmed handlingar som las fram under ett forskningsprojekt bör anses somupprättade först när projektet slutförts. Forskningsprojektoch arbetet inom dessa kan vara av högst skiftande karaktär, vilket givelviskan vara av betydelse för hur reglerna om offentlighet skall tillämpas i deenskilda fallen. Innebörden av gäkande regier i de enskilda fallen kan inteslås fast av riksdag eller regering utan är en sak som ytterst ankommer pådomstolama. Del kan dock finnas anledning all påpeka att allt material i ettforskningsprojekt inte med nödvändighet någonsin får karaktär av allmänhandling. Särskilt kan utkast och anteckningar falla utanför dettahandlingsbegrepp. Oavsettnär en handling kan anses bli allmän uppkommer ibland frågan om sekretess.Regeringen har givit vissa särskilda föreskrifter om sekretess för uppgiftersom används i forskningen. Sålunda har regeringen, med stöd av bemyndigande i 9kap. 4 § sekretesslagen, i 3 § sekretessförordningen (1980:657) föreskrivitsekretess i ett antal fall som gäller av myndigheter utförda undersökningar.Under punkt 2 i 3 § sekretessförordningen anges all sekretess gäller imiljömedicinska, socialmedicinska, psykiatriska eker andra medicinska studiersom utförs av sjukvårdsinrättningar, utbildningsanstaller ochforskningsinrättningar. Under punkt 5 i samma paragraf föreskrivs sekretess isociologiska, psykologiska, pedagogiska eller andra beteendevelenskapliga ellersamhällsvetenskapliga studier som utförs av utbildningsanstaller ochforskningsinrättningar. 1 båda fallen begränsas sekretessen till uppgifter omenskildas personliga förhåkanden. Nuvaranderegelsystem innebär att det i undersökningar som rymmer enkätsvar med uppgifterav känslig privat natur ges möjlighet lill sekretess-beläggning både av inkomnahandlingar och av sådana handlingar som kan hävdas vara upprättade underforskningsarbetet. Utredningenföreslår att sekrelessliden för uppgifter om enskildas personliga ochekonomiska förhållanden i undersökningar av forskningska- raktär utsträcks frånsjuttio lill . Frågan om sekretesslidens längd bör inte bedömasseparat för uppgifter som hör lill forskningsprojekt. Något förslag omförlängning av sekretesstiden läggs därför nu inte fram. Remissyttrandena över denforskningsetiska utredningen visar att stor osäkerhet råder om hur nuvaranderegelsystem med avseende på ofTentlighet och sekretess skall tolkas ochtillämpas i forskningsprojekt. Det kan därför vara lämpligt atl UHÄ undersökermöjligheterna all få fram information lill forskare och andra berörda om debefintliga reglerna och den tolkning av dem som finns. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Forskningsrådensfrämsta uppgift är all främja och stödja vetenskapligt betyddsefuk forskning.Forskningsråden skall verka för att informaiion om forskning ochforskningsresultat sprids. Råden skall samverka med andra myndigheter och organinom forskningens område. Inomutbildningsdepartementets område finns tre forskningsråd: huma-nislisk-samhäksvetenskapligaforskningsrådet, medicinska forskningsrådet och naturvetenskapligaforskningsrådet. Hämtöver finns forskningsrådsnämnden som har lillhuvuduppgift att ta initiativ till och stödja forskning främst inom områden somär angelägna från samhällets synpunkt. Till rådsorganisationen kan vidarehänföras statens delegation för rymdverksamhet. Forskningsrådensverksamhet har strategisk betydelse i den svenska forskningsorganisationen.Deras beslut har stort inflytande även när del gäller den övrigaforskningsverksamhetens inriktning. De vetenskapliga kvalitetsbedömningar iprioriteringskommittéer eller motsvarande som föregår rådens beslut ombeviljande av anslag garanterar alt hög kvalitet upprätthålls inom svenskforskning. Rådsanslagens andel av demedel som slår lill förfogande för forskning på egel programansvar varierarnågot mellan de olika forskningsområdena. Lägst är andelen inom humaniora ochsamhällsvetenskap, högst inom del naturvetenskapliga området. Rådens ställning i den svenskaforskningsorganisationen bör stärkas. Rådens insatser är avgörande för attbibehålla och ytterligare förbättra den höga kvaliteten på svensk forskning.Regeringen föreslår mol denna bakgmnd en ökning med 40,7 milj.kr. budgetåret1990/91, 25,3 milj.kr. /92 och 14 milj.kr. /93,sammanlagt 80 milj. kr. till råden den kommande treårsperioden. Hämtöver föreslås medelanvisade till råden som led i de särskilda förstärkningar som görs inom vissaforskningsområden. Fr.o.m. /91skall högskolan på sätl som redovisats tidigare i denna proposition tillämpaprincipen om full kostnadstäckning också gentemot forskningsråden.Förändringarna för forskningsrådens del med anledning härav skall ses iperspektiv av vad som redan gäller för forskningsrådens verksamhet.Forskningsråden anvisar inom sina projektanslag betydande summor för"kringkostnader" av skilda slag ul- över det föreskrivnaförvaltningskostnadspålägget. Som tidigare redovisats skall högskolan beaktaatl viss del av högskolans basresurser bör stå lik förfogande för projekt somstöds av forskningsråden och forskningsrådsnämnden. Detta bör lämpligen skegenom all högskolan vid samfinansiering med forskningsråden kan ekonomisktsvara för en något större del av projekten än som annars skulle vara motiverat. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Utmstningför forskningsändamål finansieras över statsbudgeten bl. a.inom ramen för högskolans fakulldsanslag och via anslagen till forskningsråden(motsv). Hämtöver fördelar forskningsrådsnämnden (FRN) särskilda medel förinköp av dyrbar vetenskaplig utmstning. Forskningsulmslning har vidarefinansierats inom ramen för de regionalpoliliska satsningarna. Enligt enöverenskommelse mellan och regeringen har 600 milj. kr.under en treårsperiod - 1987 lill 1989 - givits som bidrag från vissaaffärsbanker till utmstning för forskning inom högskolan. Universitets- ochhögskoleämbetet, (UHÄ), har inhämtat uppgifter frånhögskoleenheterna om bankmedlens effekter. Högskolorna är överens om allbankemas bidrag haft stor betydelse för forskningen vid de institutioner somtilldelats medel. Särskilt teknisk och ekonomisk forskning har fåll enväsentlig standardhöjning inom flera för forskningen och för näringslivetangelägna områden. Mindre och medelstora högskolor har kunnat stärkaFoU-verksamhelen främst som en följd av bidragen lill en ökad datorisering.Även inom högskolan som helhet har datoriseringslakten genom bidragen kunnatpåskyndas. Underperioden 87 investerades omkring 350 milj. kr. Härav svarade privata donationer vid sidan av bankmedlen för omkring 150 milj. kr. då upphandlingen via bankmedlen kom igångökade investeringsnivån med 200 milj. kr. tik omkring 550 milj. kr. Underperioden har kostnaden per instmment stadigt förskjutits uppåt. Av de totalainvesteringar som redovisats gällde inte avanskaffningsvärdet utmstning för mer än 5 milj. kr. De av FRN fördelade medlenför dyrbar vetenskaplig utmstning har ökat från 15 milj. kr. /80till 103 milj. kr. Medlen används för nyinvesteringar iforskningsulmslning i första hand för de forskningsprojekt som finansieras avmyndigheterna inom forskningsrådsorganisalionen. Inom ramen för FRN-medlenfinansieras vidare investeringar i storforskningsprojekt. Dessa är i flerafall kopplade till de nationella forskningsanläggningarna. 1 andra fall har demöj- liggjort ell ökat direktsvenskt deltagande i det intemationella forskningssamarbetet. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. FRN,forskningsråden och styrelsen för teknisk utveckling genomförde /89en enkät om utmstningssitualionen för forskning inom högskolan. Institulionemasforskningsulmslning redovisas ha ett totalt nyanskaffningsvärde av 3,6miljarder kronor (innefattande enbart instmment som kostar mer än . ).Omkring 73% av lolalbdoppel avser utmstning med ell värde av över 500000 kr.per instmment. Enkäten omfattarockså frågor om anspråk på nyinvesteringar i forskningsulmslning som kan fömtsesför den kommande treårsperioden. Summan av de redovisade anspråken uppgår tillomkring för perioden, varav ca förinstmment som kostar mer än . I detta sammanhang kan nämnas atlansökningsvolymen lill FRN-ramen har ökat från ca 450milj. 1986/87 lill ca 800 milj. kr. Storainvesteringar i forskningsulmslning måste göras om skall kunna behållaen stark och självständig forskning och på bred front delta i intemationelltforskningssamarbete. Den snabba tekniska utvecklingen av forskningsinstmmentmed bättre prestanda än äldre instmmenllyper gör del allt viktigare förforskare all ha tillgång till modem, avancerad utmstning för atl kunna ligga ifrämsta linjen inom sitt område. En viktig drivkraft bakom instmmenlfömydsen ärdatorteknikens snabba utveckling, som skapat nya fömtsättningar föraulomatisering och styming av instmment. Datoriseringen har också ställtkraftigt ökade beräkningsresurser lill forskamas förfogande. Utmslningsfrågoma bör ävenfortsättningsvis ges hög prioritet. Del behövs förstärkta statliga anslag förall en rimlig utmslningsslandard skall kunna upprätthållas. Särskilt viktigt äratt den högt kvalificerade forskning som finansieras av forskningsråden kan gestillgång lill utmstningsresurser. Regeringen föreslår därför i det följandeatt /91 anvisar 226 milj. kr. för finansiering avinvesteringar i vetenskaplig utmstning för sådan forskning. Dämlöver föreslåsytterligare förstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93. Medlen bör somhillills fördelas av FRN i samarbete med berörda forskningsråd. Förslagetinnebär en betydande förstärkning av de statliga resurserna för ändamålet ochöverensstämmer väsentligen med det av FRN beräknade anslagsbehovet underplaneringsperioden. Som en integrerad del ifinansieringen av forskning och forskamtbildning skall forskningsråd ochfakultdsorgan liksom svara också för vissa ulmslningskoslnader.Enligt uttalanden i 1989 och budgetpropositioner skallersättningsanskaffning av basutmslning för den gmndläggande utbildnings- ochforskningsverksamheten inom högskolan bekostasfrån anslagen till ulbildningsseklorer och fakulteter och därvid Prop.1989/90:90 vägas mol andra resursbehov. Som framhållits i åretsbudgetproposition är Avsnitt 17 del vidare angelägel alt ulmstningsnämndenför universitet och högskolor Utbildningsdep. och UHÄ upprättar en långsiktigplan för nya riktade insatser som finansieras genom den s.k. UHÄ-ramen så atlplaneringsfömlsällningar skapas för högskoleenhetema. Därvid bör även behovetav basutmslning för forskning och forskamtbildning beaktas. Principenom full kostnadstäckning för externt finansierad verksamhet skall tillämpaskonsekvent fr.o. m. /91. Detta innebär dels all externafinansiärer i ökande utsträckning finansierar ulmslningskoslnader inomhögskolan, dels alt fakulldsanslag frigörs för användning lill de ändamål somde lokala högskoleorganen prioriterar. Av anslagsframställningarna all döma ärvetenskaplig utmstning etl sådant prioriterat ändamål. Ettomfattande samarbete kring frågor om investeringar i vetenskaplig utmstningäger fortlöpande mm mellan högskolan och forskningsråden. Nuvarandeansvarsfördelning mellan forskningsmyndigheterna ger goda fömtsättningar för eneffektiv fördelning och användning av tillgängliga utmstningsresurser. Enkostnadsram för FRN:s fördelning har visat sig fungera väl. Del nu föreslagnaresurstillskollel av statliga medel innebär förbättrade möjligheter all genombeslut på central nivå åstadkomma en bättre arbetsfördelning och en ökadkoncentration av forskningsverksamheten inom högskolan. Fråganom vilka kostnadsgränser som fortsättningsvis bör tillämpas vid finansiering avolika utmslningsobjekt via FRN resp. via forskningsråden (s. k. medddyrutmstning) har aktualiserats. Denna fråga är av betydelse föransvarsfördelningen mellan myndighetema inom forskningsrådsorganisalionen vadavser finansiering av vetenskaplig utrustning. Gränsdragningen bör därförgöras i samband med slalsmaklemas beslut om dimensionering av resurser förändamålet till berörda myndigheter. Del bör ankomma på regeringen all påförslag av FRN besluta i denna fråga. I avvaktan på sådant förslag bör FRNtills vidare tillämpa en nedre kostnadsgräns vid . för finansieringav enskilda utmslningsobjekt. 17.1.10Högskoleenheternas lokaler för forskning Avden totala kostnaden för högskolans lokaler, /90 knappt 1,6miljarder kronor, kan ungefar hälften beräknas hänföra sig till forskningen ochforskamtbildningen. Fakultelsanslagen uppgår innevarande budgetår lillsammanlagt . Därtill kommer exlemt finansierad forskninginom högskolan. Enligt UHÄ:s verksamhetsberättelse kan denna beräknas uppgålill sammanlagt ca . Lokalkoslnadema (ca 800 milj. )utgör således av de sammanlagda driflmedlen för forskning. Högskolanhar stort behov av nya lokaler för många verksamheter. Den ökande verksamheten, bl. a. lill följd av all högskolan i växande utsträck ning utnyttjas som "hela samhällets forskningsinstitut", har i mångafak medfört lokalbrist och överbeläggning. Det förekommer vidare all verk- 219 samhet är förlagd tilllokaler som inte möjliggör en effektiv resursanvänd- Prop. 1989/90:90 ning eller erbjuder en acceptabel arbetsmiljö. Många faktorer påverkarmöjlighetema all förbättra högskolans lokalsi- Utbildningsdep. Somexempel kan rådande restriktioner för byggverksamheten till förmån förbostadsbyggande nämnas. Många av lokalbehoven avseende forskning finns på ortermed denna typ av problem. Särskilt stort är problemet i . Densnabba förändringen av verksamheterna och de begränsade möjligheterna allbygga nya lokaler har ökat kraven på att tillgodose många behov inom oförändradlokalyta. Den akademiska reklorskonferensen har i skrivelse lill regeringensärskilt pekat på behovet av ombyggnader och ersättningsanskaffning avinredning. Man har beräknat behovet av ytteriigare medel enbart för dessaändamål lill drygt 400 milj. kr/år. Självklartmåste behovet av nya, ombyggda eller renoverade lokaler beaktas iprioriteringen mellan olika slag av insatser. I högskoleenhetemasanslagsframställningar ges i många fall lokalförstärkningår högre prioritet änsamtliga andra förslag till förstärkningar. Universitets-och högskoleämbetets och gemensamma prioriteringslistaupptar ett tiotal projekt som på olika säll är betydelsefulla för allförbättra forskningens situation. Förslagen baseras på kända behov med hänsynlill gjorda forskningssatsningar, arbetsmiljöproblem, utrymmesproblem ochövriga kända förhållanden. Objekten ansluter väl lill högskoleenheternas egnaprioriteringar. I proposition 1989/90:100, bil 10, sid. 479 har regeringenlämnat en utförligare redovisning och föreslagit genomförande av vissabyggprojekt. Regeringensförslag i denna proposition innebär en sammanlagd förstärkning avgmndforskning och forskamtbildning med 635 milj. kr. Den utökade verksamhet somblir resultatet av denna förstärkning innebär givelvis också ökade krav pålokaler, utmstning och inredning. De exakta kraven kan inte nu bedömas,eftersom de också beror av beslut som senare fattas av berörda myndigheter, iförsta hand universitet och högskolor samt forskningsråd. Många avförstärkningarna innebär emekertid inga krav på nya lokaler, l.ex. huvuddelenav del utökade intemalioneka samarbetet. Högskolor och forskningsråd måste lahänsyn lill behovet av lokaler och inom ramen för de resurser som mandisponerar vidta de ålgärder som erfordras för att få en tillfredsställandelokalsituation. Fr.o.m. /94 kommer ett nytt anslags- och styrsystemför högskolan att införas i enlighet med beslut (prop. 1988/89:65,UbU 9, rskr. Detta innebär all högskoloma får ell kostnadsansvar för sinlokalförsörjning. och högskolor skall liksom för övriga förvaltningsmyndigheter fortsättningsvis hanteras i termer av årskostna der (jfr prop 1989/90:100, bil. 9 sid. 34). Regeringen föreslår i del följande alt 45 milj. kr. reserveras för att finansiera de ökade hyreskostnader som föranleds av de behov som redovisats av UHÄ och och av förslärkningsförslagen i denna proposition. Av detta belopp kommer cirka 30 milj. kr. all las i anspråk för de objekt som redovisas i del följande. Reserverade medel för ökade hyreskostnader motsvarar en inves- 220 teringskostnadom ca 275 milj. kr. För objekt där det ännuinte finns fömtsättningar för ell beslut återstår alltså cirka 15 milj kr.Regeringen avser alt senare redovisa hur dessa medel bör utnyttjas. Regeringenförordar alt en nybyggnad för ekologi vid i förs upp iinvesteringsplanen för treårsperioden i enlighet med byggnadsstyrelsensförslag. Detta lokallillskoll bör ge fömtsättningar för en positiv utvecklingav den storinstilulion för ekologi vid som har bildals.Institutionen förfogar över betydande exlema forskningsmedel inom bl a miljö-och nalurvårdsområdet. Regeringenförordar vidare atl en nybyggnad för matematik och informationsteknologi viduniversitetet i förs upp i investeringsplanen för treårsperioden ienlighet med förslag. har genom den kraftigaexpansionen av verksamheten stor brist på lokaler för dessa ämnen. Regeringoch riksdag har under /89 genom olika åtgärder genomfört en radförstärkningar av den miljörelaterade forskningen i . Tre marinacentra för gmndläggande forskning och miljöövervakning, knutna tilluniversiteten i , och har inrättats. Särskilda medel haranvisats för utrustning m. m. antal tjänster, däribland tre professurer,har inrättats. Enförbättrad lokalsituation för centra i () och (Krislineberg) är den mest angelägna åtgärden i den fortsatta utbyggnaden avden miljörelaterade forskningen. Regeringen har inom ramen för ovanangivna belopp beräknat medel för erforderliga lokalförbättringar för nämndamarina centra. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. 17.1.11Samarbete kring klinisk utbildning och forskning