prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — a. lidsserieanalys av konjunkturslör-ningar ochforskning om skatter. I samarbete med pågår utveckling avs. k. numeriska allmänna jämviklsmodeker och forskning om skatter. har i uppgift att stödja forskning och utredningar om centralaämnen i den nordiska ekonomiska debatten. Rådd består av tre ledamöter frånvarje nordiskt land och fullgör sin uppgift genom att ge stöd lill projekt,publicera forskningsrapporter och anordna seminarier. Verksamheten redovisasvarje år i en årsbok. 16.3 Forsknings- och utvecklingsarbete inom byggnadsvården Regeringenhar budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 9, s. 28) redovisatriktlinjer för byggnadsvården vid de kungliga slotten. De kungliga slotten ärmyckel speciella byggnader och en viktig del av vårt gemensamma kulturarv.Enligt regeringens mening är det viktigt att byggnadsvården vid dessa slottskapar fömtsättningar för etl bevarande av byggnadema som uttryck för gångnatiders byggnadskonst, både upplevelsemässigt och maleriallekniskl. Vårdenav dessa fastigheter innefattar ell speciellt problem som inte Prop.1989/90:90 löses enbart genom ökade ekonomiska resurser. Del handlar likamyckel Avsnitt 16 om ökad kunskap, bättre anpassning av arbetsmetoder ochsäkrad tillgång Finansdep. Del erfordras speciellkunskap och metod för att skapa möjligheter lill alt underhålla ochvidmakthålla byggnaderna på etl sätt som lar hänsyn till deras specifikavårdtekniska och kulturhistoriska fömtsättningar. En kompetent byggnadsvårdförutsätter tillgång på relevanta material, insikt om äldre tidersbyggnadsteknik och byggnaders åldrande samt dessutom en utbildad arbetskraftalltifrån beställare över konsulter till hantverkare. Men det är inte enbartinsikten om dessa kvaliteter som medverkar till ett bra resultat. Förbyggnadsvården är det lika viktigt all en genomtänkt planering föregår ettgenomförandeskede och alt dessa båda faser är anpassade till den övergripandemålsättningen för byggnadsvården. Byggnadsstyrelsenhar del drift- och byggnadslekniska ansvaret för slottsbyggnaderna, medanslåthållarämbetel handhar den dagliga förvaltningen och tiksynen samt vårdenav slotten tillhörande parker och trädgårdar. Till slålhållarämbelet är knutetell sloltsarkilektkonlor. Vid arkitekturskola bedrivs sedannågra år utbildning i restaureringskonst. Vid högskolan finns en professur iämnet. Nuvarande innehavare är dessutom slollsarkitekl för . I1990 års budgetproposition har regeringen redovisat hur underhållsåtgärderlill en total kostnad om 140 milj. kr. vid de kungliga slotten skall kunnaplaneras och genomföras för all ge god ekonomi på lång sikt.Underhållsåtgärderna beräknas kunna ulföras . Delmåste också skapas stabila arbelsfömtsättningar för dem som utvecklar kunskapkring byggnadsvården. I detta sammanhang måste flera forsknings- ochutvecklingsinsatser aktualiseras, alltifrån materialteknik, klimatfrågor m. m.till planeringsfrågor. Inomkonsthögskolans arkitekturskola finns kunskap i restaureringsfrågor.Tillsammans med de personer inom , slåthåkaräm-beiel ochslottsarkitektkonloret, som har lokalkännedom om slottsbyggnaderna, kan dessautgöra en bas för ell utvecklat forsknings- och utvecklingsarbete till stödför de planerade underhåksåtgärdema på slotten och Irädgårdama. Denkunskap som kan utvecklas i detta sammanhang är av betydelse inte bara förunderhållet av slottsbyggnaderna. förvaltar etl stort beståndav äldre byggnader. Dessa är i princip uppförda med samma byggnads- ochmaterialteknik som slotten och uppvisar därför i stort sett likartadeunderhållsproblem, såväl tekniskt som hanteringsmässigl. Regeringenanser del därför viktigt att vissa frågor om forskning och utvecklingsarbeteinom byggnadsvården behandlas i sammanhang med underhåksinsalserna vid dekungliga slotten. Regeringen kommer atl vidta de åtgärder för delta som behövs. 16.4 Utvärdering av skattereformen Prop. Detförslag till reformering av skattesystemet som lagts fram är j-.. , Reformen kommer atl förändra förutsättningarna för ekonominsfunktionssätt och påverka beteendet hos de ekonomiska aktörema. 11990 årsbudgdproposkion (prop. 1989/90:100 bil. 9) har regeringen föreslagit attskattereformen skall utvärderas. I denna utvärdering ingår vissaforskningsuppdrag och av de 5 milj. kr. som regeringen beräknat förutvärderingen under /91 under anslaget kan caI milj. kr. beräknas avse forskningsuppgifter. Tillutbildningsdepartementels verksamhetsområde hör dels gmndforskning ochforskamtbildning (17.1-2), dels forskning för kukur (17.3), forskning inomskolväsendet (17.4) och forskning för högskolan (17.5). 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. 17.1 Grundforskning och forskarutbildning Universitetoch högskolor har tillsammans med forskningsråden huvudansvaret förgmndforskningen i . I del följande ges en kortfattad beskrivning avdenna forskning. Del är naturligtvis omöjligt att ge en detaljerad ochheltäckande bild av denna utomordentligt omfattande och varierande verksamhet.En fullständig verksamhetsvärdering, t. ex. i form av en analys av kvaliteten isvensk forskning är självfallet än svårare att göra. Intemationellautvärderingar, uppgifter om avlagda doktorsexamina, publicering ivetenskapliga tidskrifter m. m. ger dock ett visst underlag för att göra ävensådana bedömningar. En sammanfattande redovisning kommer att ges i detföljande. Högskolemyndigheterna hari sina anslagsframställningar redovisat en rad uppgifter om resursanvändningoch resultat. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har iverksamhetsberättelsen för högskolan. Året som gick, 1989:8, pågmndval av uppgifter från högskoleenheterna, gett en övergripande redovisningav högskolans verksamhet /88. ()har i samarbete med UHÄ i enlighet med ell regeringsuppdrag redovisat enämnesuppddad statistik över högskolornas forskningsresurser, vilken kommer attpubliceras . Av de samlade utgifternaför forsknings- och utvecklingsarbete i , har 11-miljarderkronor eller utnyttjats för verksamhet vid universitet ochhögskolor. Medlen för grundforskninganvisas huvudsakligen under anslag för vart och ett av fakulletsområdena inomhögskolan från vilka också bestrids kostnader för forskarutbildning ochunder anslag till forskningsråden. Fördelningen mellan fakulldsanslag,rådsanslag och övriga medel för grundforskning redovisas i diagram 17.1. Inomhumaniora och samhällsvetenskap och angränsande områden utgör fakultets- ochrådsanslagen den helt övervägande delen av resurserna. Inom det medicinskaområdet finns härutöver medel för klinisk forskning i form av ersättningar tillvissa sjukvårdshuvudmän och inom främst naturvetenskaplig forskning finnsmedel för svensk medverkan i internationella forskningsanläggningar. Dessa medelredovisas i diagrammet under övrigl. , som hör lilljordbmksdepartementets ansvarsområde ingår inte i del material som redovisas idet följande. milj, kr. 1989/90:90Avsnitt 17 Utbildningsdep. Fak(ilietsan.s)ai: humaniora och medicin,odontoiogi och naturvetenskap och (Källa: regleringsbrev tor 1989/90) Stadiga anslag Jor grundläggande forskning 1989/90.Fördelning på fakultetsanslag, forskningsråd och övrigt. Andelen rådsmedel är minst inom dethumanislisk-samhällsvelenskapli-ga området. De omfattande ersättningarna tillsjukvårdshuvudmännen för klinisk forskning läcker vissa kostnader som inteinkluderats i övriga poster, vilket gör all del inte fullständigt går attjämföra beloppen i ovanslående diagram. För teknisk forskning på egelprogramansvar finns endast myckel begränsade rådsmedel avsatta inom ramenför anslaget till styrelsen för teknisk utveckling. Inom högskolan bedrivs gmndläggande högskoleutbildning,forskamtbildning och forskning. Resursfördelningen mellan verksamhetsområdenaframgår av diagram 17.2. Lokalkostnaderna, som hänför sig både lill gmndläggandeutbildning och forskning, redovisas särskilt. 6(»0 5000 4000 .3000 2000 1000 Högskoleenheternastotala resurser /88. Avdiagrammet framgår all forskningen och forskarutbildningen utgör den Prop.1989/90:90 dominerande delen av högskolornas verksamhet. Uppdelningenmellan olika finansieringskällor framgår av diagram 17.3. Ersättning för uppdragsutbildning. Lokalkostnader m. m. (Källa: 1989:8) Högskoleenheternas finansiering /88. Övrigastatliga forskningsmedel utgörs av anslag från forskningsråd och myndighetermed ett sektorsforskningsansvar, t.ex. styrelsen för teknisk utveckling (STU). Ickestatliga forskningsmedel utgörs av medel för uppdragsforskning åt förelag,kommuner och andra. Omfattningen av uppdragsulbkdningen är, i jämförelse meduppdragsforskningen, utomordentligt begränsad. Lokalkostnadernautgör av högskolans kostnader. Omfattningenav projektmedel och finansieringen av dessa varierar betydligt mellanfakulteterna. Exlernfinansieringens andel av verksamheten framgår av diagram17.4. Av högskolans resurser för forskning och utveckling svararhögskoleanslagen totalt för mindre än hälften. Teknisk och medicinsk fakultethar de största andelarna externa medel. Inom främst humanistisk men även inomsamhäksvetenskaplig fakultet är dock fakultelsanslagen den dominerandefinansieringskällan. Medel från styrelsen för teknisk utveckling och statensråd för byggnadsforskning redovisas i det följande under rubriken rådsmedel. - milj. kr. Övrigt D Övriga statliga 0 Rådsanslag Faku I tetsanslag Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. UtgifterJör forskning och forskarutbildning /89. Fakulldsanslaganvisas till elva högskoleenheter inom utbildningsdepartementelsverksamhetsområde. fakultetsanslag1989/90 (milj kr) Högskoleenheter medfakultelsorganisalion finns på sju orter i landet. Den regionala fördelningenav fakultelsanslagen framgår av diagram 17.5. Av intresse är hur resurserna ärfördelade i relation till antalet invånare i olika delar av landet.Fakultelsanslagen per invånare i de tidigare högskoleregionerna har lagts in idiagrammet. Anslagsnivån, både absolut och relativt är högst istockholmsregionen. Resursema i och särskilt är i förhållandetill invånarantalet väsentligt lägre trots atl dessa orter har en fullt utbyggdforskningsorganisation med samtliga stora fakulteter. bl.a. humanistisk och malemalisk-naturvetenskaplig fakultet, vilket görall siffrorna inte är fullständigt jämförbara. 7U1 6(10 4.TO 400 350 300 250 200 Anslag för forskning ocliforskarutbildning beräknat per invänarc i regionen 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Högskolansfakultetsanslag /90. Anslagen i relation till antalet invånare i regionen. Denav SCB framtagna statistiken över högskolans forskning ger värdefullinformation om resursernas fördelning mellan ämnesområden inom fakultetema ochom vilka externa medel som finns inom olika delar av de olika fakulteterna.Tidigare har uppgifter av detta slag saknats. I del följande redovisas enbearbetning av uppgifter från SCB:s material för vart och ett avfakulletsområdena. Teologi redovisas dock tillsammans med humaniora, juridiktillsammans med samhällsvetenskap. Samtliga universitetoch högskolor har lämnat underiag lill SCB.' För överblickens skuk har endastde största enskilda ämnesområdena särre-dovisals i nedanstående diagram. Inomhumaniora, samhällsvetenskap och naturvetenskap kan verksamheten redovisasunder ell mindre antal ämnesområden som tillsammans läcker huvuddelen av dentotala verksamheten. Inom medicin och leknik är situationen annorlunda genomatt verksamheten är uppdelad på ell större antal små ämnesområden, vilka intepå något enkelt sätt kan sammanföras. För dessa fakukeler redovisas endast destörsta ämnesområdena. Dessa läcker inom medicinsk fakultet av densamlade verksamheten och inom teknisk fakultet . endast redovisat material avseende vissa fakulteter 11 1989/90. 1 saml Nr 90 turo- Historia Este- Lingvis- Arkeo- Teologi Filosofi Ulomeu- Övrigt peiska tiska tik logi ropeiska Fprskningsutgifter inom humanistisk och teologisk /89. Ämnesområden och finansieringskällor. Pcda- Psyko- Socio- Före- Natio- Stats- Juridik Kultur- Ekono- ADB Övrigt gogik logi logi tags- tial- veien- geo- misk eko- eko- skåp grafi histo- Forskningsutgifter inom samhällsvetenskaplig ochjuridisk fakultet budgetåret 1988/89. Ämnesområden och finansieringskällor. Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. Mole- Cell- Mikro- Sam- Hjärt- Neuro- Fysio- Nerv- Endo- Psykia kylar- biologi biologi hiills- och biologi logi systemet krina iri biologi medicin kärlsys- utom system m m temet neurobi Forskningsutgifter inom medicinsk fakultet budgetåret1988/89. De största ämnesområdena och dessas finansieringskällor. Celi- Olga- Ekologi .. och nism- fysik. matik och fysik serad rologi inkl mole- materia m m Fprskningsutgifterinom matematisk-naturvetenskaplig fakultet /89. Å mnesområdenoch finansieringskällor. 1989/90:90Avsnitt 17 Utbildningsdep. Informa- Konden- Elektro- Bygg- TillämpadKemisk Material- Kemisk Fysisk Energi- Bioteknik Tillverk- lions- serad fysik m m nadslek- mekanik ochme- fijrädling och me- planläggn leknik och nings- leknik materia nik lallurgisk lailurgisk mm livsm. Forskningsutgifter inom teknisk fakultet budgetåret1988/89. De största ämnesområdena och dessas finansieringskällor. De personella resurserna för gmndforskning ochforskarutbildning Omräknat till hdårsinsalser moisvarar de personellaresurserna inom gmndforskningen sammanlagt /88.Fördelningen på olika vetenskapsområden redovisas i följande diagram. D Undervisningssjukhus H Inom högskolan Humaniora Samhälls- Medicin inkl. Naturveten- Teknik Övrigt inkl. leologi vetenskap odontologi skåp och inkl. juridik och farmaci Antal årsverken för forskning inom högskolan fördelade påvetenskapsområden /88. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), forskningsråden och övriga forskningsmyndigheterunder har i anslagsframställningarna redovisat sinaövergripande bedömningar för den kommande treårsperioden. UHÄ föreslår som högstprioriterade åtgärd en uppräkning av fakulteternas basresurser, i första handför att förstärka forskamtbildningen. Insatserna för forskamtbildningen böravse alla områden. Särskilt bör forskarutbildningen för högskolans egna behovinom gmndutbildningen beaktas. Förstärkningarna bör framförallt användas lillatt förbättra studiestödet, bl. a. genom att samtliga utbildningsbidragomvandlas till doklorandtjänsler senast /96. En fördubbling avantalet doktorsexamina bör sällas upp som ett mål. UHÄhar i anslagsframställningen tagit upp en rad frågor rörandeforskamlbildning-ens dimensionering, prioriterade områden,exlernfinansieringoch högskolans intemationalisering m.fl. områden. Dettaredovisas i anslutning lill regeringens behandling av dessa frågor. har i sina anslagsframställningar utförligtredovisat sin planering för 90-lalel. Särskilt uppmärksammas forskningenskvalitet, intemationaliseringsfrågor och forskarrekryteringen. Framföralltframhålls behovet av förstärkta resurser för forskningsprojekt, inklusiveforskningsutruslning. En utföriigare redovisning av förslagen lämnas under deolika anslagspunkterna. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Medlenför gmndforskning fördelas av vetenskapligt kompetenta organ efter en ingåendegranskning av den vetenskapliga kvaliteten i forskningsprojekten. Regeringenhar i de särskilda budgetdirektiv som meddelades för anslagsframställningarnaför perioden /91 -1992/93 särskilt krävt en analys av verksamheten underfemårsperioden /851988/89, både vad gäller resursförbmkning och resultat.Detta material har varit värdefullt för de avvägningar som regeringen nu gör. UHÄ pekar i verksamhetsberättelsenför högskolan på betydelsen av all kunna bedöma var den svenska forskningenslår intemationellt. () har varitföregångare när del gäller att utföra utvärderingar med hjälp av utländskaexpertgmpper. Sådana utvärderingar har rådet genomfört sedan år 1977.Sammanlagt 56 forskningsområden har granskals och man har under år 1989utvärderat utvärderingarna. () har gjortkvalitetsbedömningar av svensk medicinsk forskning med hjälp avpublikalionsanalyser. har genomfört enrad utvärderingar, bl. a. gällande programmet för livsmedelsforskning,kooperationsforskning, delar av forskningsprogrammet kring naturresurser ochmiljö saml verksamheten vid kollegiet för samhällsforskning. Hämtöver harvissa delområden inom programmet för forskningsinformation utvärderats.Humanislisk-samhäksvetenskapliga forskningsrådet () och UHÄ har gemensamt genomfört tvåutvärderingar av hela ämnesområden, nämligen i historia och Prop. 1989/90:90 i sociologi med hjälp av forskare från övriga nordiska länder. Styrelsen för Avsnitt 17 teknisk utveckling (STU) har låtit utvärdera forskningen i kemi. Utvärderingarhar också gjorts av temaforskningen i och av samspelet mellanhögskolan och seklorsforskningen (UHÄ-rapporter 1987:9 och 19). Inom högskolani övrigl pågår också projekt för uppföljning, utvärdering ochproduklivilelsmälningar. Utvärderingarnahar utmynnat i rekommendationer både till de ansvariga myndigheterna och tillforskarna. Härredovisas vissa slutsatser från några av de ovan nämnda undersökningarna. NFR:sutvärderingar visar, enligt rådets bedömning, alt forskningen håller enintemationellt sett hög kvalitet. Rådd framhåller de goda utvärderingsresultatenför del fasla tikslåndels fysik och kemi, matematisk analys samlmolekylärbiologi, där intar en framstående position i världensforskning. Geologin däremoi är enligt rådet dåligt utvecklad liksom vissaområden av halvledarfysiken och den analytiska kemin. Forskningen inom fastatikslåndels fysik och partikelfysik har ytterligare förbättratsi ell inlemalionekl perspektiv. MFRgör en kontinuerlig utvärdering av verksamheten genom granskningen av depublikationer som redovisas i samband med nya ansökningar om medel. Huvuddelenav forskningen publiceras i välrenommerade internationella tidskrifter medutbyggda refereesyslem, vilket enligt rådet är del bästa kvalitetskriteriet. Deninternationella utvärderingen av sociologiämnet visar att svensk sociologiskforskning är myckel produktiv och på en hög internationell nivå. Utvärderingenav historieämnet framhåller den svenska historieforskningens storaproduktionsvolym, breda orientering och öppenheten förnya strömningar i denintemationella forskningsmiljön, t ex kvinnohistoria och historiskarbetslivsforskning. Utvärderingen av lemaforskningen i är positivoch framhåller temas möjligheter att utvecklas lill en nationell resurs. UHÄhar gjort en särskild studie för att kvantitativt belysa svensk vetenskapligpublicering i internationell jämförelse. Studien har begränsats till deämnesområden som läcks av Science Citation Index, en av de stora databaser somfinns över vetenskapliga tidskrifter. I totalresultatet intar Sverigelätplalsen före , och . har sin styrkaframförallt inom området klinisk medicin, men har även inom biologi ochbiomedicin en god position. MFR:sanalyser av svensk medicinsk forsknings publicering i internatio nella tidskrifter och av hur ofta svensk forskning citeras bekräftar den höga andelen artiklar inom klinisk medicin och biomedicin. Räknat på befolk ningsunderlaget är, enligt MFR, del svenska bidraget till världens veten skapliga produktion inom det medicinska området, större än något annal lands. 1 del föregående harredovisats motsvarande studier rörande såväl medicin som andra ämnesområden,vilka har ulförts av den s.k. Inforsk-gmppen vid i . Inforskhar även studerat omfattningen av internationellt samförfattarskap. Mellan åren1981 och ökade antalet samförfallade artiklar från 18 lill , samtidigtsom en allt större del av de svenska artiklarna publicerades i internationellatidskrifter. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. 17.1.2 Grundforskningoch forskarutbildning för politiken Regeringenlade fram en proposition (prop. 1988/89:65) om formerna för högskolepolitiken.1 propositionen slogs fast all tre principer skall ligga lill gmnd för densvenska högskolepolitiken. Enförsta princip är hög och likvärdig kvalitet inom hela högskolan.Forskningsresurserna inom högskolan skall fördelas så, att den forskning sombedrivs skall kunna möta del intemationella vetenskapssamhällets kvalitetskrav. Denandra principen är en sammanhållen högskoleorganisation. Till skillnad från vadsom är fallet t. ex. på den europeiska kontinenten har i görligaste månundvikit alt skapa frislående forskningsinstitut. All forskning bör bedrivasmed beaktande av de kvalitetskrav som gäller för verksamheten inom högskolan. Somen tredje princip gäller att planeringen av forskning och utbildning i huvudsakbör vara mål- och resultatorienlerad. Vissa typer av mål anges i högskolelagenoch högskoleförordningen. I samband med högskolereformen övergavs deltidigare systemet med central reglering av hur tillgängliga medel skullefördelas på löner och andra typer av kostnader. I stället anger regering ochriksdag genom all anvisa högskoleanslag lill ulbildningsseklorer och fakulteterde ändamål, som anslagsmedlen är avsedda för. Högskolor och universitet fårdärefter själva avgöra hur verksamheten skall läggas upp för att kunnagenomföras på bästa säll. Politikenför gmndforskning berör självfallet inte bara högskolan. Finansiering avgmndforskning sker både via högskolans fakulldsanslag och via forskningsråden.Forskningsrådsorganisalionen spelar därför en väsentlig roll i dettasammanhang. Såväl högskolan somforskningsrådsorganisalionen skall fr. o. m. /94 behandlasenligt det nya budgetsystem som successivt införs för all statligverksamhet. Så långt möjligt bör gmndtankama i delta syslem om långsiktigplanering för fömyelse och efrektivild tillämpas redan under dentreårsperiod som behandlas i denna proposition. I1987 års forskningsproposition kunde hänvisas lill en då genomfördutvärdering i regi av hela den svenska forskningspolitiken.Utvärderingen gav för såväl svensk forskning som svensk forskningspolitikmyckel positivt resultat. Någon motsvarande generell utvärdering föreliggerinte års Genomgångarav detta slag görs med längre intervaller. De områdesvisa utvärderingar och detbakgmndsmaterial i övrigt, som inför propositionen redovisats av myndigheteroch särskilda utredningar, visar dock också atl svensk forskning håller myckethög kvalitet och inom många områden har en myckel framträdande ställning. Myndigheterna harredovisat olika typer av mått på verksamhetens resultat och tillstånd. Det nyabudgetsystem, som successivt införs för all statlig verksamhet, bygger påatt uppföljning och utvärdering i ökande utsträckning skall ligga lik grund förplaneringen. ligger del i sakens natur att det just inom forskningoch forskamtbildning är svårt för organ som regering och riksdag att utifrån t.ex. kvantitativa uppgifter av olika slag värdera verksamhetens kvalitet. Statsmakternasövergripande ansvar för forskningens och forskamtbild-ningens kvalitet kan intekomma till ullryck genom alt varje åtgärd kvali-letsgranskas centralt. Detregering och riksdag i stället måste svara för är att systemen för utvärderingoch kvalitelsprövning fungerar väl. En kärnpunkt är ansvaret för all anslagenlill grundforskning och forskamtbildning fördelas och används på avsett sätt.På alla nivåer där beslut om resursfördelning fallas finns ett ansvar föruppföljning och utvärdering. Kvaliteten i en verksamhet kan inte upprätthållasenbart genom uppföljning och granskning i efterhand. Inte minsl när det gällerlångsikliga och svårbedömda arbetsuppgifter, lill vilka forskning hör, är detnödvändigt med kvalitativa bedömningar också innan arbetet inleds och i vissafall också under arbetets gång. För regering och riksdagär del således viktigt alt utforma en organisation, som garanterar alt beslutom verksamhetens närmare inriktning och om användningen av anvisade medelfallas på rätt nivåer och av organ eller personer, som har den kompetens som ärrimlig att kräva. Ett oavvisligt krav måstevara atl beslut om fördelning av de statliga medlen till forskning ochforskamtbildning skall fattas av organ med hög vetenskaplig kompetens. Detta ären bättre garanti för all de statliga medlen används på bästa säll än vadrapportering av antal genomförda projekt, antal framlagda avhandlingar etc. kange. inom högskolan och forskningsråden har utformats medhänsyn till detta krav.