prop · GD03155 · 1989-12-31 00:00:00 — I fråga omIjänst som länspolismästare, polismästare, polisöverintendent ellerpolisintendent skall dessutom först inhämta yttrande frånrikspolisstyrelsen. Tjänstersom länspolischef tillsätts av regeringen efler förslag av länsstyrelsen.Innan lämnar förslag i fråga om Ijänsl som länspolischef skalllänsstyrelsen samråda med . Tjänster som biträdandelänspolischef tillsätts av efler samråd med . Tjänstersom polischefsaspirant och polissekreterare tillsätts av . Enansökan om Ijänsl i polischefskarriären ges in lill idel län därtjänsten är ledig. Ansökan lill Ijänst som polischefsaspirant och polissekreterareinges dock lill . Länsstyrelsenupprättar efter ansökningstidens utgång en förteckning över samtliga sökande.Denna förteckning översänds därefter, tillsammans med samtligaansökningshandlingar, till för yttrande.Rikspolisstyrelsens yttrande lämnas av rikspolischefen. En referensgrupp förberedning av tjänstelillsältningsärenden inför rikspolischefens beslut har på gmndvalav ställningstagande inrättats vid styrelsen. Gmppen lämnastillfälle all yttra sig i de ärenden där har att lilllänsstyrelsen lämna yttrande, där begärt samråd eller därrikspolisstyrelsen har all falla beslut angående tillsättning av polissekreterartjänsl.I gmppen ingår bl. a. två lekmannaledamöler med parlamentarisk förankring. Vidrikspolisstyrelsens beredning av ärendena genomförs referensundersökning. Ivissa ärenden förekommer även anställningsintervjuer. Sådana intervjuer harsedan den nya ordningen infördes genomförts i många tillsättningsärenden såvälvid i dess referensgmpp som vid respektivepolismyndigheten. I några ärenden har samtliga instanser genomfört etlintervjuförfarande beträffande samma Ijänst. Rikspolisstyrelsenlämnar med eget yttrande ärendet tillbaka lill . Denna inhämtarhärefter yttrande från den lokala polismyndighe- teni de fall då detta skall ske. Därefter beslutar om tillsätt- Prop.1989/90:155 ning av tjänsten eller lämnar förslag till regeringen. Delgällande tillsättningsförfarandel har gett upphov lill kritik. Förfarandetanses både tungroll och omständligt främst på grund av all ell flertal olikamyndigheter efler varandra och på olika säll deltar i beslutsprocessen. Delkan förekomma all fler än 50 personer mer aktivt deltar i urvalsprocessen fören enda polischefsljänsl. Förfarandet vid tillsättning av en polischef kan laupp lill elt år. Vidare har del bl. a. riktats kritik mol altrikspolisstyrelsen yttrar sig före den lokala polismyndigheten. Möjlighetenall komma till rätta med de ölägenheter som de nu beskrivna förhållandenautgör har övervägts inom . Som ell led i detta utarbetadesunder ett utkast till en ordning som bl.a. innebar alt en Ijänsleförslagsnämndskulle inrättas vid . k. hearing angående utkastet anordnades i december 1988.1 denna hearingdeltog företrädare för den regionala och den lokala polisorganisationen samlför de fackliga organisationerna. En knapp majoritet av deltagarna ställde sigpositiv lill tanken på en central . Dennagmpp, som lill största delen utgjordes av företrädare för den lokalapolisorganisationen, ansåg all man med en sådan ordning borde kunna skapaförutsättningar för förkortade handläggningstider vid tjänstetillsättningar. Igmppen som var negaliv lill tanken på en ijänsleförslagsnämnd dominerade deregionala myndigheterna. De motiverade sitt ställningstagande med all del bordevara möjligt all åstadkomma en snabbare handläggning inom det rådandetjänstetillsättningsförfarandet. Som ett särskilt skäl mot en Ijänsleförslagsnämndanfördes all som högsta polisorgan i länet bör ha etl stortinflytande vid tillsättningar av polischefsljänsler. Föregen del vill jag lill all börja med framhålla alt del både för samhället ochför polisen är viktigt alt förslags- och beslutsorganen har tillgång lill etlkvalificerat och brett underlag i ärenden om tillsättning av tjänster i polischefskarriären.För polisens effektivitet är del väsentligt all de berörda tjänsternatillsätts med kunniga och i övrigt för tjänsterna väl lämpade personer. De somsöker tjänster har å sin sida ell berättigat intresse av all del finns etlfullgott beslutsunderlag och att tillsättningsförfarandel uppfyller kraven pårättssäkerhet. De genomförda förändringarna inom det aktuellaområdet har enligt min mening inneburit en påtaglig förbättring i förhållande lilltidigare ordning. Jaganser dock alt de erfarenheter som vunnits av den nuvarande ordningen visarall tillsättningsförfarandel måste reformeras så all del blir enklare ochframför allt snabbare. Del är inle rimligt att handläggningen av elltillsättningsärende kan la upp lill elt år. Kritiken mol det nuvarandeförfarandet har ju också främst gällt de långa handläggningstiderna. Enligtmin mening bör en reformering av tillsättningsförfarandel inle ske genom att en central tillskapas. De skäl mot en 114 sådan ordning som tidigareanförts av statsmakterna har alltjämt aktuali- Prop. 1989/90:155 let. Jaganser all man bör kunna råda bot på de brister som nuvarande syslem rymmergenom all ändra vissa mtiner i förfarandet. En strävan bör härvidlag vara attförskjuta tyngdpunkten i tillsättningsförfarandet till regional och lokal nivå. Enligtmin mening bör följande handläggningsordning gälla i tillsäll-ningsförfarandet. Handläggningenav tillsättningsärenden bör påbörjas så snart ansökningstiden för den aktuellatjänsten löpt ut. Som jag redogjort för tidigare upprättar efteransökningstidens utgång en förteckning över samtliga sökande. För alt främja bl.a.ökad snabbhet i förfarandet bör referenslagning och anställningsintervjuer skesnarast därefter. Referens-och inlervjuförfarandel bör göras hos den förslagsslällande myndigheten. Delinnebär alt den regionala myndigheten bör inhämta referenser och intervjuasökande till sådana tjänster som tillsätts av regeringen efler förslag av ,dvs. vissa länspolismästare, länspolischefer, polismästare och polisöverintendenter.Vid detta förfarande kan även i förekommande fall representanter för den lokalapolismyndigheten medverka. Efler den regionala myndighetens beredning bör tillsättningsärendetsamtidigt lillslällas och i förekommande fall den lokalapolismyndigheten för yttrande eller samråd innan den regionala myndighetenavger förslag lill regeringen. I princip bör del inle förekommareferenslagning och anställningsintervjuer annal än vid beredning. Närdet gäller tillsättning av tjänster som polisintendent i den lokalapolisorganisationen bör den lokala polismyndigheten inhämta referenser ochintervjua de sökande lill tjänsten. Här kan även representanter för denregionala myndigheten medverka. Efler polismyndighetens yttrande lill länsstyrelsenbör i regel inhämta yttrande från innan dentillsätter tjänsten. Rutinerna för tillsättande av tjänster som biträdandelänspolischef bör inle förändras på annal säll än all anställnings- ochintervjuförfarandet i princip bara bör ulföras av den regionala myndigheten. Närrikspolisstyrelsen eller lokal polismyndighet skall yttra sig bör länsstyrelsenange inom vilken lid yttrandet skall avges. En strävan bör vara all remisstidenskall vara så kort som möjlig. Isammanhanget vill jag även beröra ledigkungörandel av tjänster. När en Ijänslblir ledig lill följd av all innehavaren pensioneras kan det hända att tjänstenkungörs ledig först sedan tjänsten lämnats. Den fördröjning av tillsättningsärendetsom delta innebär anserjag inte vara godtagbar. Tillsättningsförfarandel börinledas i sådan lid att tjänsten kan tillsättas senast då denavgående tjänstemannen lämnar tjänsten. Del kan för kontinuiteten iverksamheten ibland vara värdefullt om den tillträdande tjänstemannen undernågon lid får möjlighet alt ta del av de erfarenheter och kunskaper ommyndigheten och dess personal som den avgående tjänstemannen har. Elltillsättningsbeslut bör därför kunna fattas innan tjänsten faktiskt blivitledig. Vadjag nu sagt bör; i princip gälla vid alla successioner. Enligt min Prop.1989/90: 155 mening bör därför ändrade mtiner införas i det avseende som nuberörts. Sammanfattningsvisanserjag all de handläggningsmtiner som jag förordat bör leda lill etlsnabbare och mer lätthanterligt tillsättningsförfarande än del nuvarande. Denbeskrivna ordningen garanterar enligt min uppfattning all tillsältningsorganelfår ell kvalificerat och sakligt underiag för sin bedömning av de sökandeskvalifikationer för tjänsten. Tidsbegränsadechefsförordnanden för vissa högre tjänstemän Somjag tidigare nämnt är del endast länspolismäslarna vid polismyndigheterna i ,och som av regeringen tillsätts genom förordnande för en bestämdtid, nämligen högst . Andra tjänster som länspolismästare,länspolischefer, tjänsten som biträdande länspolismästare saml tjänsterna som polisöverintendentvid polismyndigheten i Siockholm tillsätts av regeringen genom fullmakt. Andratjänster som biträdande länspolismästare och polisöverintendent samt samtliga tjänstersom polismästare tillsätts av regeringen genom förordnande tills vidare. Vidrikspolisstyrelsen tillsätts rikspolischefen, säkerhetspolischefen och överdirektörenav regeringen genom förordnande för en bestämd lid. Tjänster somavdelningschef, chefsjurist, rektor, professor, chef för byrån för ledning avpolisverksamhet saml tjänster som chef för huvudenhet vid säkerhetspolisentillsätts av regeringen genom förordnande tills vidare. Jaghar i avsnittet om ett nytt budgetsystem för polisväsendet framhållit allpolischeferna kommer att få ell väsentligt utökat myndighetsansvar bl. a. pådet ekonomiska området genom den nya budgetprocessen. Vidare kommer del, bl. a.lill följd av mina övriga förslag, all ställas ökade krav på myndighelschefernasförmåga alt genom olika ledningsåtgärder öka effektiviteten inom olikaverksamhetsområden. Del kan mot denna bakgmnd och även av andra verksamhelsmässigaskäl finnas anledning att diskutera huruvida de anställningsformer som gällerför vissa chefer inom polisväsendet är helt ändamålsenliga. I denna sak villjag anföra följande. Frågorom bl.a. den framlida chefsförsörjningen i statsförvaltningen, dvs. de högrechefernas rekrytering, röriighet och utbildning, behandlas iverksledningspropositionen (prop. 1986/87:99). De principiella utgångspunkternaför chefsförsörjningen och inriktningen av denna borde enligt departementschefenvara att rekryterings-, röriighets- och utvecklingsåtgärder som avser högre chefermera systematiskt och målmedvetet bör utnyttjas med inriktning på att förnya,förändra och effektivisera den statliga förvaltningen. En uppfattning somenligt vad som anfördes i propositionen haft slöd av forskningen är att chefersegen utveckling och benägenhet för förnyelse avlar efler i sammabefallning. Sammanlagetborde enligt departementschefen de ständigt förändrade kraven i chefsrollen och behovet av röriighet i de högsta chefsbefattningar na leda fram till en delvis förändrad syn på verkschefskarriären. Den borde framöver i normalfallet kunna inrymma perioder av chefskap för 116 olikaverksamheter åtföljda eller avbrutna av kvalificerade uppdrag eller Prop.1989/90:155 tjänstgöring på andra krävande poster i förvaltningen. Resonemangenom de positiva värden som en ökad rörlighet kan inrymma var enligtdepartementschefen självfallet också tillämpliga på andra nivåer imyndigheterna; tidsbegränsade chefsförordnanden borde därför i framliden istörre utsträckning än vad som sker tillämpas för avdelningschefer ochmotsvarande. Departementschefen var dock inte beredd att förorda allavdelningschefer normalt skall anställas på tidsbestämda förordnanden på samma gmndersom gäller för verkschefer, dvs. med rätt lill förordnandepension efter minst ellantal år. Däremot förordade departementschefen en utökad tillämpning av denordning med chefsförordnanden för avdelningschefer och i vissa fall byråchefersom utnyttjas inom flera myndigheter. Förfarandet innebär alt chefer inom ramenför sin anställning i myndigheten placeras på en i liden avgränsad uppgift, , som chef för en viss funktion. före denna lidsperiods utgångprövas frågan om de fortsatta uppgifterna. För en fortsall chefs-funktion bören kunna bestämmas. Alternativt kan tjänstemannen ges nyaarbetsuppgifter som allmänt sett bör vara likvärdiga med de tidigare.Likvärdigheten borde enligt vad departementschefen anförde i propositionen avsearbetsuppgifternas kvalifikalionsgrad och ansvar i allmänhet eller inom eltspecialområde och behöver alltså inle vara kopplat till etl chefsansvar. Deriktlinjer om chefsförsörjningen inom statsförvaltningen som ienlighet med de berörda förslagen från regeringen beslutade om (KU 1986/87:29, rskr. 226) förs nu successivt ut i tillämpning. Jag anser attdel finns goda skäl all nu pröva om dessa riktlinjer bör ges genomslag ocksåinom polisväsendet. För en utveckling i sådan riktning talar inle bara de skälsom anförts tidigare ulan också del väsentligt utökade chefsansvar som iframtiden kommer att åvila i första hand myndighetscheferna inom polisen. Jaganser således all man bör överväga möjligheterna av att införa tidsbegränsadechefsförordnanden för i första hand ytterligare ell antal höga tjänster ipolisorganisationen. En förebild kan i detla sammanhang vara den ordning somtidigare beskrivits i fråga om bl.a. avdelningschefer och som tillämpas'mer allmänrbl.a.inom exekutionsväsendet och skatteförvaltningen. Detjänster jag i första hand tänker på Idelta sammanhang är de regionalapolischeferna. Jag anser sålunda att man i fråga om samtliga länspolismästareoch de nuvarande länspolischeferna bör överväga möjligheterna att användatidsbegränsade chefsförordnanden. Det kan också finnas skäl att överväga enmotsvarande ordning för alla polismästartjäns-ler, dvs. tjänsterna som chef fören lokal polismyndighet, saml för tjänsterna som avdelningschef vidrikspolisstyrelsen. Allinföra tidsbegränsade chefsförordnanden förde tjänster som jag nu angett kräver överväganden på en rad områden. En nyordning skall givel vis inle ändra på den anställningstrygghet som råder . De som förord nas all för viss lid vara chefer för lokala myndigheter måste därföroch för att systemtet i övrigt skall kunna tillämpas på avsett sätt ges en grundtjänst inom polisorganisationen. En framkomlig väg kan här vara att gmndtjäns- 117 len knyts lill denregionala myndigheten. Även andra lösningar är tänkba- Prop. 1989/90:155 ra. Enannan fråga som måste övervägas närmare är hur en övergång till ett nytt syslemskall genomföras i förhållande lill dem som har förordnanden tillsvidare på sina tjänster. De frågor det gäller måste övervägas i särskildordning. Jag avser all i ell senare sammanhang återkomma lill regeringen medförslag hur del utredningsarbete som behövs bör bedrivas. Vid ell sådantutredningsarbete anser jag att man inte kan undvika att också se på frågan omregeringen även bör tillsätta samtliga chefstjänster inom den lokalapolisorganisationen. Tillsättningav tjänster som kommissarie Jagvill slutligen ta upp en fråga som bl.a. rör strävandena att'avlasta regeringenärenden om överklagande av myndigheternas beslut. Beslutom tillsättande av tjänster som kommissarie fallas avlänsstyrelsen med regeringen som överklagandeinstans. Vidden tidigare nämnda hearingen fick deltagarna även ta ställning till tanken påatt de lokala polismyndigheterna skulle fatta dessa lillsällnings-beslut medlänsstyrelsen som enda överklaganJeinslans. En klar majoritet av deltagarna varpositiv till en sådan ordning. Jaganser för min del att den angivna ordningen är lämplig all införa av fleraskäl. Som ell led i ell mera decentraliserat polisväsende är det viktigt allfler beslut fallas på den lokala nivån. Sökande lill de nu berörda tjänsternaär också i övervägande antalet fall befattningshavare vid den aktuellamyndigheten som då har den bästa och mest ingående kännedomen om de sökande.Länsstyrelsens ofta myckel goda överblick över både de aktuella sökandenaskvalifikationer samt över vilka krav som bör ställas på innehavarna av tjänstenborgar också för en god behandling av överklagandeärendena. Regeringen avlastasdessutom ett antal överklagandeärenden. Detär min avsikt att senare för regeringen anmäla de författningsändringar somföranleds av övervägandena i delta avsnitt. Itvå hänseenden föreslås all beslutar om ändring i polislagen(1984:387). Del föreslås sålunda dels all gmndläggande regler om polisnämnderlas in i en ny paragraf, 5 a § , (se avsnitt 7), dels all länsstyrelsernasökade befogenheter all under vissa förutsättningar besluta om polisverksamhettas in i 6 § (se avsnitt 9). Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 1991. Deföreslagna lagändringarna och andra förslag i denna proposition aktua liserar även ändringar i vissa förordningar. Detta gäller bl.a. polisförord- 118 ningen(1984:730), förordningen (1989:773) med instruktion för rikspo- Prop.1989/90:155 lisstyrelsen och förordningen (1985:751) om utbildning ochforskning inom polisväsendet. Närmarebestämmelser om polisnämnderna bör, förutsatt att antar lagförslageti samma ämne, tas in i polisförordningen och träda i kraft (se avsnitt 7). bör de regeringsföreskrifter införas somskall reglera ansvar för samverkansålgärder saml länsstyrelsensvidgade befogenheter att besluta om regional polisverksamhet (se avsnitt 9).Den bör också del nya förfarandet vid tillsättning av polischefsljänsleroch av tjänster som kommisarie träda i kraft (se avsnitt 16). Förslagetom systemet med grundläggande organisation och fria resurser föranlederändringar i bl.a. 2 kap. i polisförordningen. Dessa ändringar bör träda i kraftden med att den nya organisationsstrukturen införs (seavsnitt 8). Befogenhetenför all vid särskilda händelser besluta om polisförslärkningfrån elt eller flera län lill ett annal län bör införas . Bestämmelser isaken bör tas in i instruktion och gälla fr. o. m. den Ijuli 1990. Skyldigheten för polismyndigheterna alt upprätta planer förpolisinsatser vid särskilda händelser saml för skyddet av viktigare objekt inompolisdistriktet bör las in i polisförordningen (se avsnitt 13). Andraöverväganden och förslag i propositionen kan senare föranleda författningsändringar.Detta gäller t.ex. för rikskriminalens verksamhet samt framtidaorganisation och verksamhet (se avsnitt 11). Även den förändrade utbildningeninom polisväsendet torde komma att föranleda ändringar i förordningen omutbildning och forskning inom polisväsendet (se avsnitt 12). Resultatetav de utredningsuppdrag som jag aviserat kan också senare komma att föranledaförfattningsändringar. Jaghar i det föregående i några avsnitt uttalat all vissa frågor bör utredas närmareinnan slutlig ställning tas i saken. Somjag närmare utvecklat anser jag att frågorna om vilken organisationsform somskall gälla för polisverksamheten på regional nivå och vilka uppgifter som framledesbör ankomma på de regionala polisorganen är av del slaget att de bör bliföremål för en särskild utredning (se avsnitt 2.2). Utredningen bör om möjligtla sin börian . Förutsattatt godtar förslaget om avgiftsfinansiering på polisens område avserjag att återkomma till regeringen med förslag hur ellsärskilt utredningsarbete i saken bör bedrivas (se avsnitt 6). Såsomjag angett avses senare få i uppdrag alt utvär dera erfarenheterna av en försöksverksamhet gällande funktionen som vakthavande befäl för flera polismyndigheter (se avsnitt 9). sådant uppdrag kommer all lämnas . Frågorna rörandebemanningen av byrån för ledning av polisverksam- Prop. 1989/90: 155 het,rörande den s. k. postkommissionens verksamhet saml rörande resursanvändningeninom rikskriminalen har angetts lämpligen böra övervägas inom ramen för den nupågående översynen inom av styrelsens operativaledningsuppgifter inom kriminalpolisområdel. Jag har för avsikt att återkomma lillregeringen med ell uppdrag till att närmare utreda dessatre frågor (se avsnitt 11). Delsamma gäller organisatoriskaställning. Jag räknar med all bör få dessa uppdrag redanunder . Ensärskild utredare bör tillkallas för all se över etl antal frågor på trafikövervakningsområdet(se avsnitt 14). Uppdraget bör lämnas . Defrågor som hänger samman med övervägandena om tidsbegränsade chefsförordnandenför vissa högre tjänster inom polisväsendet måste övervägas i särskild ordning(se avsnitt 16). Jag kommer att återkomma till regeringen medell förslag lill hur ell särskilt utredningsarbete i den delen bör bedrivas. Fleraav de förändringar inom polisväsendet som jag har förordat i del föregående ärsådana all del finns skäl för regeringen all sedermera låta utvärdera dessa.Del gäller bl. a. beträffande arbetsfördelningen mellan polispersonal ochadministrativ personal saml förändringarna i fråga om polismyndigheternasorganisation. Regeringsbeslutom den närmare organisationen för varje polismyndighet avses bli meddelade ianslutning till regleringsbrevet för /91. Följandeytterligare frågor som berörs i denna proposition och som inte behandlatssärskilt i del föregående är föremål för beredning inomregeringskansliet. Postverketsskrivelse lill regeringen om handläggning av passärenden (se avsnitt 4). Generaltullslyrelsensskrivelse lill regeringen om bl. a. frågor om ell fördjupat samarbete mellantull och polis när del gäller den inlernordiska passkontrollen (se avsnitt 4). Kostnadsansvaretför flygplatskonlrollen (se avsnitt 4). Dennya planerings- och budgetprocessen (se avsnitt 10). Inomcivildepartemenlet har upprättats ell förslag lill lagomändringi polislagen (1984:387). Förslaget har upprättatsefter samråd med chefen för justitiedeparte mentet. 19 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen 1. föreslårriksdagen att anta förslaget lill lag om ändring i polisla gen (1984:387), 2. föreslårriksdagen alt godkänna de riktlinjer som jag i det före gående har förordat i fråga om inriktningenav polisens arbete (avsnitt 3), polisensuppgifter (avsnitt 4), avgiftsfinansieringpå polisens område (avsnitt 6), internalionelllsamarbete (avsnitt 15), 3. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag i del föregående i övrigt har anfört. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som han har hemställt om. Sammanställningav skrivelser, rapporter och Prop-1989/90:155 redovisningarav utredningsuppdrag m.m. ' Skrivelsefrån rörande uppdrag ålrikspolisstyrelsen med anledning av jurislkommissionens rapport (SOU 1987:14)om händelserna efler mordel på statsminister (dnrP 24-89) Redovisningfrån länspolismästaren avutredningsuppdrag rörande polisens verksamhet vid särskilda händelser (dnr P36-89) Skrivelsefrån om polisens verksamhet vidsärskilda händelser pågående reformarbete vid , m. m. (dnrP 41 89) Riksrevisionsverketsrapport Ordningspolisen och kapacitetsutnyttjande(dnr Ju 1715-88) Skrivelsefrån rörande rekrytering avpolisaspiranter, m.m. (dnr Ju 143188) Redovisningfrån av utredningsuppdrag rörandeforsknings-och utbildningsverksamheten vid (dnr P 55-89) Redovisningfrån av utredningsuppdrag avseendeorganisationsförändringar i den lokala polisorganisationen (dnr P 128-89) Riksrevisionsverketsrapport rörande den statliga fordonskonlrollen (dnr P 503 89) om enklarearbetstids-och anställningsavtal, m. m. (dnr P 278 89) Skrivelsefrån rörande direktivräll gentemotpolisdistrikten (dnr P 295-89) Skrivelsefrån med begäran om särskildutredning av frågan om hur trafikövervakningen skall kunna förstärkas, m.m.(dnr P 336 89) Skrivelsefrån träfiksäkerhetsverket rörande rikspolisstyrelsensbefogenhet att samordna trafikövervakning (dnr P 32689) Skrivelsefrån kommun rörande polis (dnr KO 1441-89) Anslagsframställningför polisväsendet /91 (dnr P 438-89) Skrivelsefrån poslen rörande utfärdande och utlämning av pass påposlen (dnr P 504 89) Redovisningfrån och länsstyrelsernas organisationsnämnd den 12 oktober1989 av utredningsuppdrag rörande utvärdering av länspolismästarmodellen, m.m.(dnr P 482 89) Skrivelsefrån i Norrbollens län rörande den framlidaregionala polisorganisationen (dnr P 487 89) Skrivelsefrån rörande riktlinjer för fördelningav arbetsuppgifter mellan polisiär och icke polisiär