prop · GD03156 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1989/90:156 med redogörelse för verksamheten inom Regeringenöveriämnar till enligt bifogade utdrag ur regerings-protokollet den23 redogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder . 1 1989/90. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , R. ,, G. , , , , , ,, , , , Skrivelse med redogörelse för verksamheten inom 1resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att lägga fram enrapport om verksamheten i Europarådels minislerkommittlé inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser för , senastmed skr. 1989/90:29. En redogörelse för verksamheten inom har utarbetats inom eftersamråd med cheferna för justitie-, social-, utbildnings-, jordbruks-,arbetsmarknads-, bostads-, civil-och miljö- och energidepartementen samt detstatsråd som har till uppgift all föredra ärenden om bl.a. socialtjänstinnefattande omsorger om äldre och handikappade, del statsråd som har tilluppgift alt föredra ärenden om utbildningsväsendet utom högskoleutbildningen,del statsråd som har lill uppgift att föredra ärenden om flyktingar ochinvandrare och del statsråd som har till uppgift alt föredra ärenden som rörungdomsverksamhet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Redogörelsen börfogas till regerings-protokollet i detta ärende som bilaga. Jaghemställer alt regeringen överlämnar redogörelsen lill . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelse för verksamheten inom Skr.1989/90:156 ministerkommitté ' Ministerkommitténhöll två ordinarie möten och etl extra möte och derasställföreträdare sammanträdde nio gånger. Till de sistnämnda har av praktiskaskäl delegerats rätten att behandla och fatta beslut i ärenden inomministerkommitténs kompetensområde, när ministrarna inte är samlade. Sexordinarie fackminislerkonferenser arrangerades inom under årel.Sålunda hölls en socialförsäkringsminislerkonferens i ,en idrollsminislerkonferens i , en jämslälldhelsminislerkonferensden 4-5 juli i , en familjemi-nisterkonferens i ,en utbildningsministerkonferens i och en arbelsmarknadsminislerkonfe-rensden i . Härtillkom ett informellt justilieministermöte i . Europarådelsbudget uppgick till ca . bidraguppgick till ca . Europarådethöll sitt 84:e minislerkommillémöte i i anslutning lillfirandet av 40-årsjubileum under ordförandeskap av den holländskeutrikesministern . Den svenska delegationen leddes avstatsrådet . Mötetinleddes med en ceremoni för alt markera inträde i somorganisationens 23:e medlemsland. Undermötet diskuterade ministrarna bl.a. en översyn av verksamhet,prioriteringarna i det fortsatta arbetet och utvecklingen av Europarådetsförbindelser med länder i . Vidmötet antogs en politisk deklaration och en resolution, vilka utarbetats undervåren inför Europarådels 40-årsjubileum. Deklarationen drar upp riktlinjernaför framtida organisation och arbetsinrikl-ning. Den pekar därvidsärskilt på roll i främjandet av demokrati och mänskligarättigheter, i kultursamarbetet och i utbytet rörande viktiga samhällsproblem.Vidare innehåller den avsnitt om förbindelser med EG och medländerna i . För alt stärka kontakterna med EG förutses bl.a. fyrpartsmölenmellan ordföranden i och Europarådetsgeneralsekreterare å ena sidan och ordföranden i och å den andra. Sådana möten skall hållas 1-2 gånger om årel. Påförslag av den norske utrikesministern beslöts all Polenoch skulle inbjudas att ansluta sig till den europeiska kulturkonventionen. Ministrarnabeslöt vidare all ge Europarådels beskydd (auspicier) lill etl 3 ti /90. 1 .sami Nr 156 nyinrättat ösl-väst-instituti Alhén och lill en kommission för demokrati Skr. 1989/90:156 genom lag i . Vidmötet framlades sedvanliga rapporter av ordföranden i , denspanske utrikesministern , och EFTA-ordföranden, dennorske utrikesministern . Vidden öppna delen av ministerkommitténs möte, där medierepresen-lanler dellog,kommenterade ministrarna deklarationen och resolutionen, varvid statsrådetAnita höll ett anförande. Den10 maj valdes av lillny generalsekreterare i . Europarådets85:e minislerkommillémöte ägde mm i under ordförandeskapav den norske utrikesministern . Den svenska delegationenleddes av kabinettssekreterare . Ministerkommittémöletägnades nästan uteslutande ål utvecklingen i och fömtsättningarna förell utvidgat samarbete mellan och vissa öststater. I anslutning lillmötet ägde sammanträffanden mm med , och Polensutrikesministrar. Ungernönskade möjligt bli medlem i , en önskan som ocksåformulerades i ett brev till ministerkommitténs ordförande. Man insåg all mångaförändringar ännu krävdes i del egna samhällssystemet, men försäkrade alldetta skulle ske så snabbt som de administrativa resursema tillät. Den ungerskeutrikesministern underströk att skulle kvarstå som fullvärdig medlem i ,samlidigt som man menade att denna skulle reformeras och förändras till sinkaraktär. Jugoslavienavsåg genom ensidig harmonisering och närmare samarbete med på enrad sakområden förbereda ell möjligt framtida medlemskap. Man hade också inletten översyn av det egna rättssystemet, bl.a. vad avsåg straffrätten, avskaffandeav dödsstraff och förstärkning av yttrandefriheten för att anpassa sig till MR-konventionensregler. Polenville genom egna reformer och ett breddat och fördjupat samarbete medEuroparådet förbereda sig för ell fullt medlemskap. Ministerkommitténvälkomnade de framförda önskemålen och avsiktsförklaringarna. På förslag avden österrikiske utrikesministern beslutades att, i enlighet medrådets regler, hänskjuta det ungerska önskemålet om medlemskap lill denparlamentariska församlingen för utredning. Enighet rådde vidare om att,oaktat medlemskapsfrågan, pröva möjlighetema all snabbi bygga ut kontakternamed , och . Beträffandekontaktema med beslutade ministerkommittén att i positiv andabehandla de sovjetiska samarbelsönskemål, bl.a. på det kulturella området, somhade framförts . Förbindelsemamed EG och det intema reformarbetet inom Europarå- delefler 5 maj-deklarationen logs även upp i diskussionerna och i general- Skr. 1989/90:156 sekreterarens rapport. Vidare framlades rapporter från EG-ordföranden, den franske ulrikesministem , och EFTA-ordföranden, denisländske ulrikesministem J.B. Vidmötet skrev elt stort antal länder, däribland , under en konvention förbekämpande av dopning inom idrotten och ell tilläggsprotokoll lill farmakopékonventionen,som möjliggör EG:s tillträde till konventionen. undertecknade samlidigtkultur-, TV- och anlidopning-konvenlionema och Ungem skrev på kultur- och Bernkonvenlionemasaml en konvention rörande information om innehållet i utländsk rätt. Ungerntillkännagav även sin avsikt all ansluta sig till Eurimages (Europarådelsstödfond för samproduktion och distribution av biograf- och TV-film). Ministrarnaenades vidare om en partiell överenskommelse om skapandet av ell Nord-Syd-cenlmmi , vilkel tillkommit som en uppföljning av . Ministerkommitténhade ell extra möte för alt diskutera innehållet i dendeklaration och den resolution om Europarådels framlid, som sedan antogs vid ministermöletden . Ordförande var den holländske ulrikesministem svenska delegationen leddes av statssekreterare . Enighetrådde om all deklarationen, som skulle komma alt antagas på 40-årsdag,skulle dra upp huvudlinjema för rådets fortsalla verksamhet, medan resolutionenskulle lägga fast riktlinjerna för en planerad översyn av verksamheten.Deklarationen har berörts närmare ovan. Resolutionen upprättar en tidsplan föröversyn av arbetet inom Europarådels nio huvudseklorer. Föralt skapa större kontinuitet i ministerkommitténs arbete beslutades alt skapaen ordförandeskapsbyrå, där sittande ordförande får slöd av närmast föregåendeoch efterkommande ordförandeland. Vidmötet diskuterades även förbindelserna mellan och EG och rådetskontakter med länderna i . Med den begynnande reformutvecklingen iÖsteuropa var det viktigt både att undvika konkurrenssituationer mellan debåda västeuropeiska samarbelsorganisalionerna och att utbyggnaden av kontaktemamed de östeuropeiska staterna skedde steg för steg efter en prövning av desakliga och politiska fömtsättningarna för samarbete i varje enskilt fall. Verksamheten inom organisationens nio Skr. huvudsektorer ''a Ministerkommitténhar övervakat verkställandet av domar och granskal och överprövalde rapporter som avgell över enskilda klagomål enligt deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter. har underåret antagit 31 resolutioner i sådana ärenden. Fyra av dessa rör klagomål molSverige. 1samband med all inträdde som medlem av undertecknadeFinland också den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Deneuropeiska konventionen till förhindrande av tortyr som antogs av ministerkommitténden och lades fram för undertecknande samma århade vid utgången av ratificerats av 15 av Europarådels medlemsstater.Sverige ratificerade konventionen . Konventionen trädde i kraftden 1 febmari 1989. 1989 utsågministerkommittén 14 medlemmar lill den kommitté som upprättals enligt konventionen. Kommittén har därefter konstituerat sig och kommer att påböria sin egentliga verksamhet . Detlöpande arbetet på mänskliga rällighetsområdel har i övrigt liksom undertidigare år bedrivits i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och idess tre expertkommittéer. Denökande måltillslrömningen i kommissionen utgör alltjämt ell problem. Antaletnya registrerade enskilda klagomål har ökat från 390 lill1445 (varav 84 mol ) vid utgången av . Elt stort antal mål haröverhuvudtaget inte hunnit börja behandlas av kommissionen. Såväl inomkommissionen som inom domstolen har ett flertal åtgärder för all rationaliseraorganens arbete övervägts. Som ell led i strävandena att åstadkomma enförbättring lade CDDH fram ett förslag för ministerkommittén om etablering avkommissionen på en halvperma-nent basis. Beslut av denna innebörd har sedermerafallals av ministerkommittén. Detåttonde tilläggsprotokollet har trätt i kraft . Del åttondetilläggsprotokollet ger kommissionen möjlighet all öka målgenomströmningengenom all arbeta på kamrar istället för som med samtliga ledamöter.Kommissionen har utarbetat procedurregler för att börja tillämpa protokolletunder . Protokollet torde i någon mån bidra till att processen kan blisnabbare. Ministerkommitténhar vidare beslutat om arbetsprogrammet för år 1990 förde ovannämnda tre underställda expertkommittéerna. av processen inför konventionsorganen (DH-PR)har under årel bl.a. studerat frågan om att i konventionen föra in regler ommöjlighet för kommissionen, domstolen och eventuellt också ministerkommitténalt förordna om interimistiska åtgärder i pågående mål. Vidare har kommitténundersökt omröstningsregeln i konventionens artikel 32 d.v.s. om kravet påkvalificerad majoritet för all fastställa Kommittén har också i uppdrag att Skr. 1989/90:156utarbeta ell textförslag vad avser frågan om en sammanslagning av kom- Bilaga missionen och domstolen. Kommitténför utveckling av de i den europeiska konventionen upptagna rättigheterna ()har färdigställt och utarbetat och till styrkommittén överlämnat eltförslag till tilläggsprotokoll till konventionen angående särskilda rättssäkerhelsgarantierför förvaltningsprocessen. har ännu inte fattal beslut i frågan.Kommittén har bl.a. i uppdrag att utreda konsekvenserna avutvecklingen på del bio-medicinska området ur MR-synpunkl och om konventionenbehöver kompletteras i ljuset härav. Uppdraget gäller främst alt granska konsekvensernaav den bio-medicinska forskningen för artikel 8 (skyddet för den personligaintegriteten). , kommittén för information och undervisning ommänskliga rättigheter (DH-ED) har en arbetsgmpp under årel förberett ochgenomfört etl kollokvium rörande asylsökare och flyktingmottagande, mänskligarättigheter utan gränser. Kollokviel var den första av treEuroparådskonferenser på temat mänskliga rättigheter som anordnades under år1989. Enarbetsgmpp har tillsatts för att följa upp den s.k. polishandbokens användningoch anordna ett seminarium om MR i polisulbildningen. Etlförslag till rekommendation med syfte att föra in MR-aspekterna isocialarbetares läroplaner och fortbildningskurser har presenterats. DH-ED haräven inbjudit nalionalkorrespondenlema lill en hearing for all diskutera dokumenlationscentrasaml upprättande av MR-instilul i de medlemsländer som ännu inle har sådana. Slutligenkan nämnas all del sjätte tilläggsprotokollet lill , somförbjuder användandet av dösslraff i fredstid, nu tillträtts av sammanlagtfjorton stater, inbegripet , sedan också ochSan Marino ratificerat protokollet. Protokollet trädde i kraft den 1 mars1985. Det sjunde tilläggsprotokollet som bl.a. upptar vissa rättssäkerhelsgarantierför utlänningar och rätten att överklaga brottsmålsdomar trädde i kraft den Inovember 1988. Också del åttonde tilläggsprotokollet har, som nämnts ovan, nuträtt i kraft. Konventionenom gränsöverskridande television öppnades för underteck nande . Konventionen innebär att TV kan sändas fritt över nationsgränsema men att ansvaret för sändningarna vilar på den stal från vars territorium sändningarna äger mm. Fömtsatt all sändningarna upp fyller vissa villkor förbinder sig de mottagande länderna all inle hindra vidaresändning. Villkoren avser bl.a. bestämmelser till skydd för barn och ungdom saml regler för reklam och sponsring. har undertecknat konventionen. (U 1985:05) har i uppdrag all belysa konsekvensema av ett svenskt tillträde samt att föreslå den lagstiftning som behövs. t2 1989/90. för massmediefrågor (CDMM) har man D"aga 1989följt upp dels konventionsarbelet, dels fackministerkonferensen ommassmediepolitik i Siockholm . Styrkommitténhar varit engagerad i det intensifierade öst-väst-samarbetel. särskilt rundabordssamlalhar ägt rum med representanter för , och , vilkasamtliga förklarade att de ville ansluta sig till konventionen omgränsöverskridande television. Även på andra områden uttryckte de nämndastaternas representanter intresse för samarbete med CDMM. Underårel har arbetsgrupper arbetat med sammanställning av uppgifter omfinansierings- och beskattningsregler för den audiovisuella sektorn i respektiveland, sponsringsfrågor m.m. samt frågor angående s.k. ensamrätt. Vidare harförberedelser gjorts för att upprätta en databas för medlemsländernas medielagstiftningoch för uppgifter om programflödel och dylikt. Som ett led i uppföljningen avministerkonferensen har dessutom en kartläggning av mediekoncentration inlettssamt en särskild utredningsgrupp utsetts för alt föreslå åtgärder för allförbättra produktion, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuellaverk. Sistnämnda utredningsprojekt, liksom förberedelsearbetet för databasen omprogramflödet har i möjligaste mån samordnats med EG:s projekt audiovisuella EUREKA. Underkommitténför rättsliga frågor (MM-JU) fortsatte sitt arbete med riktlinjer på del upphovsrällsligaområdet för satellitsändningar av TV-program och slutförde arbetet med enrekommendation om upphovsrätt och reprografi, främst folokopiering. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a)Social trygghet Iapril 1990 hölls i den fjärde europeiska konferensen för ministrar medansvar för socialförsäkring. Från deltog socialminister diskuterades frågan om hur socialförsäkringssystemen kananpassas till nya familjestrukturer och andra samhällsförändringar. Frånsvensk sida underströks arbetslinjen i socialförsäkringen ochfamiljepolitiken. Styrkommitténför social trygghet (CDSS) sammanträdde två gånger . Sedan den pariamentariskaförsamlingen yttrat sig över styrkommitténs förslag till reviderad balk försocial trygghet återremitterades förslaget till kommittén som slutbehandladedetta . Bl.a. beslöt kommittén att följa församlingens rekommendationom ett nyll övervakningssystem med en oberoende expertkommitté inspirerad avmotsvarande organ för granskningen av medlemsländernas tillämpning av Europarådetssociala stadga. väntas öppna den reviderade balken 1990. Isamband med styrkommitténs höstmöte hölls i ett kollok vium om socialförsäkringen i elt föränderiigt samhälle bl.a. i syfte att fästa 8 uppmärksamhetenpå den reviderade balken och på att gått sedan den Skr. 1989/90:156 urspmngliga balken blev färdig. Styrkommitténbeslöt all hålla etl nyll kollokvium om kollektivavtals-försäkringars och andratilläggssyslems roll i den sociala tryggheten . Denåterkommande granskningen av ländernas tillämpning av den gällande balken omsocial trygghet och dess tilläggsprotokoll för perioden /88 genomfördesockså . befanns uppfylla dessa instmments krav i allaratificerade delar. b)Arbetsmarknadsfrågor och socialtjänst Styrkommitténför arbetsmarknadsfrågor (CDEM) höll två ordinarie möten samt ellextra möte. Vid dessa möten förberedde kommittén bl.a. Europarådels arbelsmarknadsministerkonferensi . De tre frågekomplex som behandlades vidkonferensen var: Sysselsättningensutveckling 89 och dess närmaste framtidsperspektiv. Arbelsmarknadspolitiskaåtgärders roll och funktion. hade, på uppdrag av , en rapport på respektive tematagits fram av konsulter. Samtliga medlemsländer avlämnade dämlöver nationellarapporter. Sverigesarbetsmarknadsminister introducerade det tredje temat . Ettslutdokument antogs, i vilket noterades den förbättrade arbetsmarknadssituationeni nästan samtliga europeiska deltagarländer med ökat arbetskraftsbehov ochsjunkande arbetslöshet. Vidare betonades viklen av att arbetet inomarbetsmarknadspolitiken, för alt ytteriigare förbättra arbetsmarknadsläget,sker i nära samarbete med samtliga berörda parter. Den ekonomiska politiken böri samverkan med arbetsmarknadspolitiken ge ekonomiska förutsättningar för attmålet full sysselsättning skall kunna uppnås. Slutligen noterades att kvinnorslönearbete utgör ett viktigt bidrag till samhällsekonomin som del gerkvinnorna rätt till ekonomiskt oberoende och därmed ökad jämställdhet mellankvinnor och män. Sverigedeltar i en expertkommitté som har till uppgift att analysera unga arbetslösassituation och att studera hur myndigheter med ansvar förarbetsmarknadspolitiska åtgärder, social välfärd och utbildning samverkar föralt stödja dessa ungdomar. hade ett möte , vid vilketman diskuterade konsultens rapport om de unga arbetslösas situation samt uformningenav de nationella bidragen lill slutrapporten, som skall avlämnas i december1990. Sverigedeltar också i en expertkommitté rörande ungdomars situation vid övergångenfrån skola till arbete, som har som uppgift att utföra en analys av denlagliga, ekonomiska och sociala situationen som unga människor befinner sig ivid övergångsperioden mellan skola och arbete, som student, arbetssökande,arbetslös, visstidsanställd m.m. Kommittén kan vid behov lägga fram förslag tillförbättringar av situationen för de unga vadgäller social trygghet, arbetarskydd och rätt till inskolning och upplär- Skr.1989/90:156 ning på arbetsplatsen. En rapport är under utarbetande och expertkom- Bilaga mitten skall ha sill första möte . Arbetet beräknas varaavslutat . Styrkommitténför socialpolitiska frågor (CDPS) sammanträdde två gånger . Härvidbehandlades särskilt frågor rörande familjevåld och ensamföräldrarnassituation. Beslut fattades om att temat för nästa forskningsinsats skall blihemlöshet/uteliggare. har en familjeministerkonferens hållits påCypern . Underår 1989 fick den sociala stadgan ovanligt mycket uppmärksamhet och publicitet.Anledningen var del arbete på etl motsvarande instrument, som påbörjades inomEG. Inom befarades allmänt alt stadgan skulle förlora sinbetydelse. Så blev del dock inle eftersom endast elva av EG:s tolvmedlemsländer kunde enas om EG-texten och eftersom texten betecknades som"högtidlig deklaration" och således inle är bindande. Universiteteti Utrechl i anordnade ett symposium angående densociala politiken i framlidens . Den sociala stadgan kritiserades avflera talare såsom föråldrad och till intet förpliktande. Andra menade dock allstadgan har stor betydelse som miniminorm och som garant mot social nedrustningoch påpekade all del skulle vara svårt att få så många länder all enas om någotliknande . Somen följd av den stora uppmärksamheten kring stadgan beslöt Europarådetsgeneralsekreterare att flytta över administrationen av stadganfrån avdelningen för sociala och ekonomiska frågor till avdelningen förmänskliga rättigheter. Avsikten var att ge stadgan ökad betydelse ochgenomslagskraft. Eventuellt är ytterligare förändringar att vänta när detgäller hanteringen av stadgan och övervakningen av dess tillämpning. Under år1989 präglades övervakningsarbetet av brist på ekonomiska och personellaresurser. sammanträdde endast två gånger på grund av alt denoberoende expertkommittén blev kraftigt försenad i sitt arbete. Stadganratificerades av , vilket innebär att 16 av Europarådetsmedlemsländer förbundit sig att följa den helt eller delvis. Tilläggsprotokollettill stadgan ratificerades av som enda land. sade i augusti 1989upp två moment i stadgan som tidigare ratificerats, nämligen artikel 7 moment 8rörande nattarbete för minderåriga samt artikel 8 moment 4 rörande regleringav nattarbete och farligt, ohälsosamt eller tungt arbete för kvinnor. c)Migration, asylfrågor, m.m. bedrivs ett omfattande arbete som tar sikte dels på att säkerställa och stärkaskyddet för flyktingar, dels på samverkan kring 10 integrationsaspekterpå invandringen lill och inom . Frågor med Skr. 1989/90:156 sådaninriktning behandlas i flera olika samarbetsorgan inom . Ettstarkt intresse för frågor som berör flyktingströmmar, asylrätt m.m. har under årelockså kommit till uttryck i genom ellantal rekommendationer på detta område (nr. 1088, 1105 och 1106). Ställförelrädarkommitlénhar mol denna bakgmnd förklarat sin avsikt all inom ramen för dess politiskadialog hålla ett särskilt möte angående dessa och närbesläktade frågor. Efter initiativfrån svensk sida kommer UNHCR jämte experter från dehagarländerna att beredastillfälle att medverka vid ett sådant möte. Sedan1977 finns inom en expertkommitté för frågor som rör asylrätt ochflyktingar (CAHAR). Denna är i egenskap av en ad hoc-kommillé direktunderställd ministerkommittén. En huvuduppgift för CAHAR har varit all la fram etlförslag till överenskommelse om tillämpningen av den s.k. första asyllandsprincipen.Ell förslag härom har också överlämnats lill ministerkommittén och är förnärvarande under beredning där. CAHAR arbetar nu bl.a. med frågor som rörskyddet för s.k. de facto-flyktingar. I kommittén förs vidare ingåendediskussioner om situationen för asylsökande i olika länder samt de problem sommoltagarlän-derna ställs inför. Etl omfattande utbyte av information omtillströmning av asylsökande, ny lagstiftning m.m. sker inom ramen för CAHAR:sarbete. Expertkommitténför frågor om passbestämmelser och åtgärder mol förfalskning av resehandlingar (CAHCP)har haft lill uppgift att föreslå åtgärder av rättslig eller administrativnatur som kan underiätta för medborgare i Europarådsslalerna all förflytta sigmellan medlemsländema. Ansvaret för dessa frågor inom kommer frånoch med att föras över lill styrkommittén för juridiska frågor EuropeanCommittee on Legal Co-operation (CDCJ). Arbetsgmppen skall slutförapågående projekt, bl.a. jämförande studier av bilaterala och multilateralaavtal i fråga om gränskontroll m.m. är representerat i denna arbetsgmpp. Arbetetpå integralionsområdel bygger i vikliga avseenden på de resultat som uppnåddesvid den senaste europeiska migrationsministerkonferen-sen i år 1987.Planeringen inför nästa ministerkonferens, som kommer alt äga mm ,har påböriats. Detcentrala koordinerande Europarådsorganet är dess styrkommitté för migrationsfrågor(CDMG), som fr.o.m. fick ett utvidgat mandat. Tillskillnad från tidigare behandlas där nu även frågor med anknytning lillinvandringen från länder utanför , vilken i stor utsträckning beslår avflyktingar och personer som lämnat hemlandet av flyktingliknande skäl. Dennautvidgning av mandatet tillkom delvis på svenskt initiativ. Detla följs nu uppgenom alt arbetsplaneringen för bl.a. omfattar en förstudie omflyktingars sociala villkor.