prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — verksamhetsområde omfattarväg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, post- och telekommunikationer,trafiksäkerhet samt forsknings- och utvecklingsverksamhet inom dessa områden.Till hör också bl. a. meteorologiska ochhydrologiska institut () och statens geotekniska institut. Utgifternabestår till ungefär 1/3 av vardera konsumtion, investeringar och övrigautgiften Konsumtionsutgifterna avser huvudsakligen drift av statliga väganInvesteringsutgifterna avser främst väg- och järvägsinvesteringan fattade beslut om en nytrafikpolitik. Beslutet omfattar inriktningen av trafikpolitiken inför1990-talet samt en rad åtgärder inom transportsektorns olika delan Förvägväsendet har den nya trafikpolitiken inneburit en successiv förstärkning avanslagen t. o. m. /90. tidsbudgetensberäkningar på planeringsförutsättningar som innebär realt Prop. 1989/90:150 oförändrade anslag. k. vägtrafikmodell har införts på järnvägsområdet. Det innebär att detnyinrättade investeringar i järnvägens infrastruktur, dvs. ihuvudsak spåranläggningar, finansieras över statsbudgeten. I långtidsbudgetenberäknas dessa investeringar ligga på en realt oförändrad nivå efter dennivåhöjning som har skett i samband med den nya trafikpolitiken och införandeav vägtrafikmodellen. För vissa avtalsbundna investeringar i ,liksom för statens järnvägars (SJ) investeringsbehov, sker finansieringen iförsta hand med riksgäldsupplåning och med egenfinansiering. För investeringari länsjärnvägar dvs. banor med i huvudsak lokal och regional betydelse,inkluderas investeringsmedel i anslaget för länstrafikanläggningar somadministreras av . Detrafikpolitiska mål som 1988 fastslagit beträffande regionalpolitikenkommer att ställa krav på effektivisering avinsatserna genom decentralisering och omfördelning av resursen I denregionalpolitiska propositionen som regeringen presenterade i början av mars1990 föreslås ingen förändring av trafikpolitikens roll i regionalpolitiken.För närvarande pågår en översyn av bl.a. transportstödet till . Underde har trafikutvecklingen varit sådan att ökningstalen inom flerasektorer vida överskridit tidigare gjorda prognosen Prognosenfrån pekade på ett ökat bilinnehav fram på ca15 %, med en motsvarande ökning av persontransportarbetet. De senaste årenstrafikökning överskrider kraftigt de långsiktiga prognoser som för närvarandetillämpas. Som följd härav överskrids redan nu den trafikvolym somprognostiserats . Trafikökningeninnebär ett större slitage på såväl beläggningen som på vägkroppen i övrigt. Enstörre andel tung trafik liksom högre hastigheter bidrar också till ett ökatslitage på vägbeläggningarna. De till följd av riksdagsbeslut tillåtna högreboggietrycken och totalvikterna innebär större sHtage och påfrestningar påbeläggningar och överbyggnad. beslutade om ett särskilttioårigt program som skulle medge ökade fordonsvikter, det s.k.bärighetsprogrammet. Ipropositionen om vissa näringspolitiska frågor, som regeringen presenterade ibörjan av , konstaterades att resursbehoven för järnvägar ochkollektivtrafik är sä omfattande att det inte är möjligt att över statsbudgetenanslå erforderliga medel. I propositionen föreslås därför att alternativafinansieringsformer måste utvecklas med inriktning mot ökad näringslivsmedverkanoch avgiftsfinansiering. Vidare aviseras i detta sammanhang en översyn avvägverkets organisation och verksamhetsform. Förnyinvesteringar i stomjärnvägar föreslås i propositionen att anslaget ökar med280 milj.kn Vidare föreslås att en särskild infrastrukturfond pä 5 miljarder kninrättas för ivnesteringar i järnvägar och kollektivtrafik. Med hänsyn tillöverhettningar inom bygg- och anläggningssektorn är avsikten att fonden skaanvändas först när det är lämpligt ur stabiliseringspolitisk synpunkt. Vadgäller de sektorer som postverket, , luftfartsverket och sjö- fartsverket svarar förråder en betydligt bättre balans mellan tillgång och ef- Prop. 1989/90:150terfrågan på medel, även med beaktande att kraven även inom dessa sekto- Bilaga 1.2 rer är omfattande. Regeringenavser att framlägga en trafik- och miljöpolitisk proposition. Inomregeringskansliet har påbörjats en översyn av kommunikationsdepartementetsaffärsverk. Översynen kommer bl.a. att behandla kraven på treårsplanernasinnehåll, ekonomisk styrning, organisation samt hur den ägarmässigauppföljningen skall ske. Investeringsutgifternainom verksamhetsområde är omfattande. De störstainsatserna avser vägbyggande samt järnvägs- och teleanläggningan Dessa svararför mer än 4/5 av totalutgifterna som kan beräknas till drygt 17 miljarderkronon 1 tabellen nedan visas departementsområdets totala investeringsutgiftersamt fördelning av dessa för /91 oberoende avfinansieringskälla. Totalainvesteringsutgifter /91, oberoende av finansieringskälla Sektor Investeringsutgifter /91 Deinvesteringar i nät och annan utrustning som beräknas inom televerkskoncernenuppgår för /91 till 8,7 miljarder kronon För de påföljande årenunder långtidsbudgetperioden beräknas investeringarna uppgå till ca 9 miljarderkronor per ån Investeringarna finansieras helt utanför statsbudgeten. Deberäknade investeringsutgifter för postväsendet uppgår för /91till ca varav 600 milj. kn för byggande av posthus.Investeringarna finansieras med i postverkets rörelse tillgängliga likvidamedel. Enligt nuvarande planer kommer nivån på byggverksamheten att sjunkanågot framöver Nyinvesteringari järnvägens infrastruktur beräknas för /91 uppgå till sammanlagat ca 1,6 miljarder kronon Förutom nyinveste ringar i stom- och länsjärnvägar, som finansieras med anslag över statsbud geten, ingår bl. a. extraordinära investeringar i och eld riftsinvesteringar som finansieras genom upplåning i . För statens järnvägars affärsrörelse beräknas investeringarna för /91 uppgå till ca 1,7 miljarder kronon Dessa investeringar finansieras utanför statsbudgeten genom upplåning huvudsakligen i . Utgifterna för vägbyggandeoch investeringar i kollektivtrafikanlägg- Prop. 1989/90:150 ningar i länenfinansieras med anslag över statsbudgeten och uppgår totalt Bilaga 1.2 /91 till ca . Sjöfartsverketräknar i sin prognos för med en i förhållande ihuvudsak oförändrad fartygstrafik och godsomsättning i de svenska hamnarna.Sjöfartsverket har normalt en låg investeringsnivå bestående avreinvesteringar med tillfälliga höjningar i samband med fartygs-anskaffningarInvesteringsnivån beräknas till omkring 100 milj.kn i genomsnitt. Luftfartsverketsprognoser innefattar en bedömd årlig passagerartillväxt fram tnedi genomsnitt 5,för inrikes, för utrikes flygtrafik och förchartertrafik på svenska flygplatsen väntas i konsekvensmed detta bli stora under resten av 1990-talet. Investeringsvolymen fram tillår 2000 bedöms uppgå till ca i dagens prisen Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Milj.kn, 1990/prisnivå 83/84-88/89 91/92 92/93 93/94 94/95 Genomsnittlig procentuell förändring 90/91-94/95 - Bidrag till denkommunal sektorn; skatteutjämningsbidrag och kompensationsutjämningsbidrag 812 1 137 492 verksamhetsområde omfattar frågor omekonomisk politik, skattepolitik samt frågor som rör statens budget ochresursfördelningen inom den offentliga sektorn. Vidare omfattar verksamheten frågor omskatteutjämningsbidrag m.fl. generella statliga bidrag till den kommunalasektorn och andra kommunalekonomiska frågon Till departementetsverksamhetsområde hör också frågor som rör statsskuldens förvaltning samt tullfrågorexkl. frågor som rör tulltaxan och befrielse från tull. Vidare berederdepartementet frågor som rör statlig lokalförsörjning, bank- ochförsäkringsväsendet, värdepappershandeln, vissa statliga bolag ochAP-fonderna. /84-88/89 ökade utgifterna inomfinansdepartementets verksamhetsområde med i genomsnitt per ån För /91 har regeringen föreslagit att 26,4miljarder kronor anvisas till utgifter inom finansdepartementetsverksamhetsområde. 6 1989/90. Transfereringartill kommuner svarar för merparten av utgifterna inom fi- Prop. 1989/90:150 nansdepartementets område. Konsumtionsutgifternautgörs bl.a. av löneutgifter för bl.a. skatteförvaltning och tullväsende. Skatteförvaltningensnuvarande organisation gäller , då länsstyrelsernasskatteavdelningar bröts ut och bildade länsskattemyndigheterna.Exekutionsväsendet fick en ny organisation . I stället för detidigare 81 kronofogdemyndigheterna bildades då 24 myndigheter, en i varje län. Genomriksdagsbeslut har bestämts att skatteförvaltningen från och med den 1 juli1991 skall sköta de uppgifter som folkbokföringsmyndighet som ankommer påpastorsämbetena. Reformen beräknades i samband med riksdagsbeslutet medföra enmerbelastning på statsbudgeten med 250 milj. kn från och med budgetåret1991/92. Till detta kommer kostnader av i första hand engångsnatur förgenomförandet av reformen under /91 om 370 milj. kn Regeringenhar vidare lagt fram förslag till en genomgripande skattereform, som berörsåväl den direkta som den indirekta beskattningen. De nya bestämmelserna skalli huvudsak tillämpas med början 1991. Reformen innebär bl. a. förenklingar ochkan därför väntas leda till minskade administrationskostnaden Under budgetåren1990/91 och 1991/92 orsakar den dock tillfälligt ökade kostnader för bl. a.utbildning av personal och anpassningar i ADB-stödet. Regeringenhar också lagt fram ett förslag till lag om betalningsföreläggande ochhandräckning (summarisk process). Enligt förslaget skall arbetet med densummariska processen föras över från tingsrätterna till kronofogdemyndigheterna.Genom samordningsvinster och utbyggt ADB-stöd beräknas reformen ge minskadekostnader frän och med /93. Underde närmaste åren är datoriseringen av tullprocedurerna vid import och exportden helt genomgripande förändringen i tullens verksamhet. Ansvaret för attutveckla och införa tulldatasystemet, som är ett av de större dataprojekten somför närvarande pågår inom statsförvaltningen, åvilar sedan den 1juli 1989. Tulldatasystemet förväntas vara fullt utbyggt under år 1993.Samtidigt med datoriseringen av tullverksamheten fortsätter arbetet med en nyorganisationsöversyn. redovisas de förväntadebesparingarna vid till följd av datoriseringen i enlighet med deuppgifter som tulldatautredningen lämnat i sin slutrapport (SOU 1989:40). blev enmyndighet under regeringen efter att tidigare varit ett avriksdagens verk. Riksgäldskontoretsverksamhet och organisation har utretts av en Prop. 1989/90:150kommitté. (SOU 1989:95). En proposition som be- Bilaga 1.2handlar en del av de frågeställningar som kommittén tagit upp komtner attföreläggas vårriksdagen. Vidare kommer en proposition om hur statlig fondförvaltningbör organiseras och vilken roll bör ha i detta sammanhang attföreläggas senare . Vad gäller kommitténs förslag omriksgäldskontorets framtida organisation kommer denna fråga att beredas inomregeringskansliet. Allmänna bidrag till den kommunala sektorn Anslagen omfattar skatteutjämningsbidrag till kommuner ochlandsting, bidrag till kommuner med anledning av avskaffandet av den kommunalagarantibeskattningen av fastigheter och kompensation för den slopade beskattningsrättenav juridiska personer. Det ordinarie skatteutjämningsbidraget utgör ettekonomiskt stöd till kommuner och landsting utan förbehåll beträffandeanvändning och utan koppling till viss verksamhet. Syftet medskatteutjämningssystemet är att utjämna de skillnader som beror på, åtminstonepå kort sikt, opåverkbara faktorer vad avser kostnadsnivå och skatteintäkternasstorlek. Systemet skall leda till att skillnader i skattesatser minskar. Skatteutjämningsbidraget utgår dels som ordinarie bidrag,dels som extra skatteutjämningsbidrag. Genom det ordinarieskatteutjämningsbidraget garanteras kommunerna och landstingen ett visstskatteunderlag, dvs. antal skattekronor i förhållande till riksgenomsnittet.Därutöver finns möjlighet att få extra skatteutjämningsbidrag på vissasärskilda grunder. Skatteutjämningsbidragets utveckling påverkas förutom avskattesatsändringar, dels av utvecklingen av det egna skatteunderlaget ienskilda kommuner och landsting, dels av hur skatteunderlaget totalt settförändras. har kommunerna och landstingen själva fåttfinansiera bidragsökningarna genom att betala skatteutjämningsavgifter tillstaten. I beräkningarna för långtidsbudgetperioden antas ingasystemförändringar vad gäller de allmänna skatteutjämningsbidragen till detkommunala verksamhetsområdet. Statens kostnader förutsätts vara nominelltoförändrade. Utgifter som helt eller delvis redovisas utanförstatsbudgeten Investeringar inom lokalhållningsområderedovisas i form av en rullande treårsplan. Planen omfattar medel för bådebyggnadsarbeten och fastighetsförvärv. Investeringarna har i 1990 årsbudgetproposition föreslagits bli finansierade utanför statsbudgeten från ochmed /91. Investeringarna inom hela byggnadsstyrelsenslokalhållningsområde beräknas till perån finansierar investeringarna genom upptagande av lån iriksgäldskontoret till marknadsmässiga villkon Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Milj.kn, 199tl/prisnivå 90/91 91/92 92/93 93/94 83/84-88/89 -0,* -4.0%- +2.0% Genom-snittlig procentuell förändring 94/95 90/91-94/95 763 +176 +1, .30 183 -1710 +2 521 -1014 -42 -0, 6 244 + 51 + 27 + 34 +26 +0, 6 185 + 200 + 172 O O +1, 7 267 +1 111 + 291 + 217 +192 +6,2 200 + 101 +1, * I denna beräkning ingår även forskning Till hör skolväsendet, dengrundläggande högskoleutbildningen, forskningen och forskarutbildningen,vuxenutbildningen, studiestödet, kulturverksamheten samt massmedierna. Utgifterna under utbildningsdepartetnentet har minskatrealt /84-1988/89. Detta beror till stor del på attutgifterna för studiemedel minskat bl.a. på grund av minskat antalstudiemedelstagare samt förändrat regelsystem. Utgifterna för skolväsendet,högre utbildning och forskning har varit till stor del oförändrad underperioden. Kulturområdet har ökat realt . Realekonomisk fördelning av utgifterna Transfereringartill kommuner (huvudsakligen statsbidrag till skolväsendet) svarar för drygthälften av totala utgiften Kon- sumtionsutgifternabestår till stora delar av universitet och högskolors utgif- Prop.1989/90:150 ter Studiestöd betraktas som transfereringar till hushåll. Statensvarar för ca hälften av de totala kostnaderna för det obligatoriskaskolväsendet i form av bidrag till skolledar- och lärariönen Resterande kostnaderfaller på kommunerna. För vissa skolformer - sameskolan och specialskolan -svarar staten för samtliga kostnaden Deviktigaste utgiftsstyrande faktorerna för grundskolebidraget är antalet elevenlöneutvecklingen samt den genomsnittliga undervisningsskyldigheten. Genom attutbetalningen av statsbidraget fördelas på förskott och slutreglering ärbelastningen på statsbudgeten regelmässigt skild från vad kommunerna ärberättigade till i statsbidrag för ett visst läsån KostnademaförgrM/i/i/co/fl/t påverkas av elevutvecklingen. Under senare delen av1980-talet har en nedgång skett av antalet elever i det obligatoriskaskolväsendet (). Prognoserna för elevutvecklingen visarpå en ökning för lågstadiet fram och för de övriga stadiernadärefter. Barn iqrundskolAldern uppdelat pä skolstadium 1985 - 2000 (lågstadiet) (mellanstadiet) -------- 13-15år (högstadiet) 1985 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 2000 Kostnaderna påverkas ävenav det slutna avtalet om lärarnas löne-och anställningsvillkonSänkningen av lärarnas undervisningsskyldighet innebär för enhöjning av kostnaderna för /91 med och /92 med . Enligt beslutskall den statliga regleringen för tjänster för lärare, skolledare, biträdandeskolledare och syofunktionärer upphöra fno.m. Härigenom fårkommunerna- inom de ramar som och regeringen slagit fast - ettsamlat ansvar för driften av skolan. Inomutbildningsdepartementet pågår ett arbete i syfte att ta fram underlag förbeslut av och regeringen för att förändra skolan från en regelstyrd till en målstyrd verksamhet. Arbetet omfattarsåväl statsbidrag, regelverk och läroplaner som uppföljning och utvärdering avverksamheten. Även förändringar av den statliga skoladministrationen kommer attbli aktuella. Arbetet är avsett att fortsätta fram t.o.m. /91.Resultat av arbetet kommer att redovisas successivt. Målsättningen iör gytnticisieskolan är att alla ungdomarunder skall beredas en plats dän Dimensionering av gymnasieskolansdirektram relateras till antalet 16-åringan Antalet intagningsplatser irelation till antalet 16-åringar framgår av diagram 2. Tillgynmasieskolans utbildningar söker dock också äldre än 16-åringar. Detta gällersärskilt till utbildningar inom vård- och jordbrukslinjerna samt specialkurser. Antalet 16-åringar utgjorde ca 108000 och ökade senare del till närmare 124 1980, dens.k. Denna nivå bibehölls till 1982 varefter en kraftigminskning skedde till att 1985 åter vara nere på samma nivå som vid 1970-taletsbörjan. Förändringen redovisas i följande diagram. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 t ut I icJi idi luc t iiiciioi all kai iiuayiiinD platseroch antal IG-aringar åren 1985--1989 1985/861986/87 1987/88 1988/89 1989/90 \\\\\\\\\\v \\\\\\VA\' \v \\ \' . ',\\'\\w 124000 2;!«2;S253i27000 \VV\\\\\\v\\V',\'-;o.\-.v.\;-'.\'.-- w--x\\N.\\\\V\Nl27000 --------------- ------ MMMMl/fen \\ \', . \ i,,_ v- \'. \/, vk \'! ,\\'. \\/, \k \',' \ i,,v\'.\v \''.\\\\\M 1 ''7nnn Under1990-talet minskar antalet 16-åringar kraftigt. Ett minskat elevunderlag gördet svårare att med bibehållen utbildningskvalité ge eleverna sammavalmöjligheter som . En översyn pågår av gymnasieskolans struktur medsikte att förelägga en proposition under /91.Tidpunkten kan dock komma att påverkas av de fördjupade analyser av kostnadernasom f.n. genomförs. De statliga kostnaderna för gymnasieskolan styrs - förutomav löneutvecklingen och antalet elever - främst av utbildningarnas art ochtimplanernas utformning. Regeringenhar redan i årets budgetproposition redovisat antalet intagningsplatser underden kommande treårsperioden inom gymnasieskolans di- rektram.Antalet platser inom lilla ramen, dvs. specialkurser som för till- Prop.1989/90:150 trade kräver tidigare gymnasial utbildning, praktik eller vissålder, under pe- Bilaga 1.2 rioden beräknas uppgå till samma antal (32 450)som för vartdera budgetåren 1990/91-1992/93. Utvecklingen av antalet 16-«ringar fram till ér 2001 och planerat antalintagningaplatser pé gymnasieskolan 90 919293949596 97 969900 2001 Statsbidragutgår till vissa kommunala åtgärder för de ungdomar under18 år som efter inte genomgår reguljär utbildning eller har fastarbete. Utgifterna styrs av antalet ungdomar som blir föremål för dessaåtgärder. Antalet ungdomar i de olika delarna av åtgärderna varieranUtgångspunkten för medelsberäkningen i årets budgetproposition är att 23 300ungdomar beräknas omfattas av uppföljningsprogram, 14 600 beräknas innehaungdomsplats och 7 300 beräknas delta i utbildningsinslag. Vuxenutbildningges i olika former: vuxenutbildning (komvux), grundutbildning förvuxna (grundvux), vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux), denstatliga vuxenutbildningen, studieförbunden, svenskundervisning för vuxnainvandrare, folkhögskolor, central kursverksamhet och kontakttolkutbildning. Tilldelningenav statsbidrag till komvux, grundvux och särvux styrs av en riksram förtimtilldelning. Totalramen uppgår för /91 till 3983000undervisningstimmar och anslagets storlek till 1,6 miljarder kn Detta statsbidrag behandlas i den översyn som pågår pågrund- och gymna- Prop. 1989/90:150 sieskolan område. Studieförbunden bedriver förutom studiecirkelverksamhetomfattande kulturverksatnhet. Det totala statliga bidraget som för budgetåret1990/91 beräknas till ca bestäms av beräknad omfattning avstudiecirkelverksamheten för ett visst budgetån Huvuddelen av statsbidraget till folkhögskolorna utgår iform av ett allmänt bidrag. Detta bidrag beräknas med hänsyn till antaletelevveckor under verksamhetsåret och en viss angiven lärarlön. Statsbidragetför de enskilda skolorna regleras i efterhand utifrån faktiska lärarkostnadenDet totala antalet elevveckor för vilket statsbidrag kan utgå fastläggsårligen i regeringens budgetproposition. För /91 beräknasbidraget till folkhögskolor till 674 milj. kn Folkhögskolan är föremål förutredning som skall vara avslutad . Uppdraget omfattar bl.a. attkonstruera ett nytt statsbidragssystem. införs ett nytt system försvenskundervisning för invandrare. Det innebär bl.a. att statsbidraget tillkommunerna för svenskundervisning, så vitt gäller flyktingan skall ingå som endel i den s.k. generalschablonen genom vilken kommunerna kommer att fåersättning för flyktingomhändertagande och således belastar anslag underarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel. Ur det under upptagna anslagetför undervisning för invandrare i svenska språket, kommer således /92 att utgå statsbidrag till kommuner för svenskundervisningtill övriga invandrare. Detta i sig leder till en minskad belastning på anslagetjämfört med dagens situation. Avgörande för anslagets utveckling är invandringensstorlek. Regeringen avser att se över vuxenutbildningsområdetsstruktur och organisation i syfte att presentera ett program förvuxenutbildningen . Det är angeläget med en tydligareprofilering i det samhälleliga utbildningsutbudet. För den grundläggande högskoleutbildningen är dendominerande utgiftstyrande faktorn dels planeringsramar uttryckta i form avnybörjarplatser som fastställs av , dels utbildningens längd,kostnad per utbildningsplats samt kringkostnader såsom administration vidhögskoleenheterna m.m. Staten ger bidrag till kommuner och landstingskommuner fördriften av den kommunala högskoleutbildningen. Statsbidraget täcker förnärvarande av de totala kostnaderna för utbildningen. Underlångtidsbudgetperioden antas bidraget vara oförändrat. Kostnadernaför den grundläggande högskoleutbildningen beräknas öka med som en konsekvens av redan fattade beslut om dimensioneringsökningar. Till största delen hänför sig dessa kostnader till den reformerade ingenjörsutbildningen. ningenmotsvaras delvis av minskningar av anslag till gymnasieskolans tek- Prop.1989/90:150 niska linje. har antalet nybörjare i högskolan varitrelativt , ca 45 000. Antalet studerande på fristående kurser ochlokala linjer har varierat mer och legat på ca 35 000.Utbyggnaden av den nya ingenjörsutbildningen fram till /94innebär att antalet nybörjare i högskolan successivt kommer att öka med ca5000. 1 övrigt beräknas antalet studerande vara i stort sett oförändrat underlångtidsbudgetperioden. Förskollärarutbildning ökar med 540 nybörjarplatser /91. Förslagen i budgetpropositionen innebär att en treårigbudget- och planeringsram presenteras för den grundläggande högskoleutbildningen.Under perioden skall övervägas olika åtgärder för ett förbättratkapacitetsutnyttjande i högskolans utbildningan /94 kommer anslagen till högskolansgrundläggande utbildning att anvisas högskolevis. De lokala högskoleorganenkommer då att få svara för den närmare fördelningen av de samlade resurser somidag anvisas under de fem s.k. sektorsanslagen och under anslaget till lokalaoch individuella linjer samt fristående kursen kommer högskolansanslagssystem att omfattas av de nya former för budgetprocessen som riksdagentidigare beslutat om. Forskning och forskarutbildning inom högskolan bekostasgenom fakultetsanslagen, som anvisas till elva högskoleenheter inomutbildningsdepartmen-tets verksamhetsområde. Högskoleenheter medfakultetsorganisation finns på sju orter i landet. Fakultetsanslagen avser intebara det universitet eller den högskola, dit resp. fakultetsnämnd är knutet,utan är gemensamma för tlera högskoleenheter. Anslagen till forskning och forskarutbildning m.m. inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde uppgår innevarande budgetår tilldrygt . Fakultetsanslagen utgör härav ca 2,8 miljarder kn medanforskningsrådens anslag sammanlagt är ca 800 milj.kn Ytterligare en omfattandepost i forskningsbudgeten utgörs av de ersättningar för klinisk utbildning ochforskning som utgår till vissa landstingskommuner/kommuner enligt avtal omsamarbete om läkarutbildning och forskning m.m., 1,2 miljarder kn framlades en proposition om forskning.Propositionen omfattar treårsperioden /91-1992/93.