prop · GD03138 · 1989-12-31 00:00:00 — Häratöver förekommer utskrift av Information på datamedium - i detta fall utskrifter från rättsbanken. fattningenhärav är emeUertid begränsad. BestäUningar av kopior förekom- Prop. 1989/90:138mer så gott som och sker som regel per telefon. Om det föreslagnaBilaga 4 systemet genomförs kommer uppskattningsvis ca hälften av beställningarnaatt kunna lämnas ut gratis. För regeringsrättens vidkommande kunde i och försig gränsen gärna sättas något högre. Mot bakgrand av att gränsen måste bestämmasmed utgångspunkt i statsförvaltningen sedd som helhet förefaller denemellertid väl avvägd. Länsrätteni : Länsrätten finner det angeläget att man avskaffar nuvarandeordning som påminner om Ebberöds bank. Länsrätten ser också gärna att det skeri den formen att enstaka kopior legalt kan lämnas ut utan avgift. Inom ramenför en sådan ordning (där staten "bjussar på" enstaka kopior) kan manemellertid fråga sig om inte en bättre formell reglering vore att myndigheternapå statens vägnar får efterskänka i de enskilda fallen i stället för att de in casuskall formalisera och motivera "särskilda skäl". Med dennaalternativa ordning skulle man heller inte behöva ha någon besvärsrätt för efterskänkningssituationer. RPS:RPS ansluter sig till utredningens förslag att avgift inte skall tas ut närmyndigheter lämnar ut enstaka kopior, avskrifter eller utskrifter från datamedier.Styrelsen anser vidare i likhet med utredningen att gränsen bör dras sidor. Omdet föreligger särskilda skäl, skall enligt utredningens förslag avgift kunnatas ut när antalet sidor understiger tio. Som exempel anges att någon ständigtåterkommer med beställningar och myndigheten anser det uppenbart attbeställningen hade kunnat göras i ett sammanhang. Styrelsenansluter sig till tanken att det kan finnas skäl att ta ut avgift i situationerav detta slag. Den föreslagna författningstexten framstår emellertid som någotobestämd såvitt avser förutsättningarna för avgiftsuttag. Uttrycket"särskilda skäl" bör kunna undvaras, särskilt som det är svårt atttänka sig någon annan situation, där det är motiverat med avgiftsuttag för färrekopior än just vid upprepade beställningar. Styrelsenanser desutom att undantagsregeln bör ges en vidare tillämpning än vad somantyds i det angivna exemplet. Avgift bör således enligt styrelsens mening utgåså snart det finns anledning att anta att beställaren missbrukar rätten tillfria kopior. Vid upprepade beställningar bör det med andra ord inte krävas attdet för myndigheten framstår som uppenbart att beställningarna hade kunnatgöras i ett sammanhang. Det bör räcka med att myndigheten, enligt vad som ärkänt, inom en inte alltför har lämnat ut ett antal friakopior till samma beställare. Styrelsenanser det vidare mindre lämpligt att i författningstexten exakt ange det högstaantal utskriftssidor som skall vara fria från avgift. En sådan ordning inbjudertill försök att kringgå reglerna och kan också av allmänheten upplevas somonödigt stelbent och byråkratisk. Generaltullstyrelsen:Styrelsen anser i likhet med utredningen att nuvarande system med avgifter förenstaka kopior eller utskrifter från datamedier är både kostsamt ochomständligt. Utredningens förslag att avgift för kopior tas utförst om en beställning omfattar en minst 10 sidor förefaller rationellt och arbetsbesparandeför myndigheten i fråga. Myndighetens kostnader för kopiering av enstakakopior måste anses relativt försumbar om man slipper att sända kopia motpostförskott eftersom kostnaden till övervägande del sammanhänger med formernaför själva betalningen och bevakningen av denna. Länsskattemyndigheteni : Oberoende av hur den verkliga kostnaden för myndigheten beräknas kan priset för kopior aldrig ge full kostnadstäckning. Den av utredningen föreslagna prissättningen ter sig dock väl blygsam och innebär en sänkning jämfört med dagens avgifter om 35 antaletkopior överstiger tio. En sådan sänkning är inte motiverad. För att Prop.1989/90:138 åtminstone i någon mån ge myndijheten ersättning för kostnader börpriset Bilaga 4 sättas till i vart fall det dubbla av vad utredningenföreslår. Nuvaranderegler ger inte möjlijhet att ta ut kostnader som postförskottsavgifter isamband med att kopior skickas till beställaren. Även om enstaka gratiskopiordelvis löser problematiken bör myndighetema få ta ut kostnader för leverans avmaterialet, som t.ex. postförskottsavgifter. i fögderi: Lokala skattemyndigheten är odelatpositiv till att avgiftsbeläggning i normalfallet endast föreslås ske fr.o.m.den tionde kopian. De låga avgifter som tagits ut för fotostatkopioroch utskrifter från dataterminal torde inte ha haft någon dämpande effekt påefterfrågan och har medfört ett stort merarbete. Utredningenföreslåratt kopia som erhålls via telefax skall avgiftsbeläggas som kopia.Lokala skattemyndigheten har emellertid svårt att föreställa sig hur dettaskall kunna ske praktiskt. : Lantmäteriet berörs endast indirekt av det framlagdaförslaget. Lantmäteriet bör ä ven granda avgifter för kopior somutlämnas med hänsyn till TF på en särskild taxa avsedd för lantmäteriet och somär så beräknad att den skall ge kostnadstäckning. När det gäller lantmäterietsavgifter för sedvanliga kontorskopior så är de i allmänhet redan låga. Lantmäterietställer sig i princip positivt till det framlagda förslaget, bl.a. vad gällergratis kopior till allmänheten i ett mindre antal. Inom lantmäteriet tillämpasordningen med gratiskopior ofta när någon begär ett mindre antalkopior och de kan framstäUas i vanliga kontorskopiatorer. En sådan ordningligger i linje med den servicenivå, som bl.a. föreskrivs i förvaltningslagen. DOK:En grundläggande uppgift för oss enligt våra direktiv är att stärkaoffentlighetsprincipen för dess egentliga syften, nämligen att ge medborgarnamöjligheter till kontroll och insyn i myndigheternas verksamhet. Vi uppfattarstämpelskatteutredningens förslag att avgift för kopior och avskrifter avhandlingar i traditioneU mening och för utskrifter av upptagningar förautomatisk databehandling skall tas ut först om en beställning omfattar minst10 sidor, som ett steg i riktning mot att ytterligare främja de intressenoffentlighetsprincipen skaU tillgodose. Vi tillstyrker därför stämpelskatteutredningensförslag i denna del. Länsrätteni och polismyndigheten i uttalar att förslaget integer utrymme för att gratis lämna ut fler än tio kopior vilket av olika skäl kanvara lämpligt för en myndighet att kunna göra i särskilda fall. ,landsarkivet i och ARK anför att arkivmyndigheternas verksamhet ärsådan att någon anpassning till den av utredningen föreslagna ordningen inte ärlämplig. Riksarkivet:Utredaren föreslår att expeditionskungörelsen ersätts med en avgiftsförordning.Myndigheter som i annan ordning medgivits rätt att ta ut avgift för kopia,avskrift eller utskrift undantas från förordningen. För att uppnå enhetlighetvid avgiftssättn ingen anser emeUertid utredaren att det är önskvärt om även demyndigheter som är undantagna anpassar sina avgifter till förordningen. 1ett förslag till ny instmktion för och landsarkiven har inar betats en paragraf där myndighetema ges möjlighet att ta betalt för kopior, avskrifter och utskrifter m.m. Föreliggande förslag till förordning skuUe 36 följaktligenej bli tillämplig på och landsarkiven. Det ligger i Prop.1989/90:138 verksamhetens natur att volymen av kopiering m.m. av handlingarligger på Bilaga 4 en avsevärt högre nivå vid arkivmyndigheterna än vid deflesta andra myndigheter. Enligt uppfattning kanarkivmyndigheterna av praktiska och ekonomiska skäl inte anpassa avgifternatill de nu föreslagna, dvs. att de första 10 kopiorna skulle vara gratis. Landsarkiveti : 1 utredningen påpekas att nuvarande system med avgifter för enstakakopior, etc är både kostsamt och omständligt, samt föreslås att avgift iprincip först skall tagas ut om en beställning omfattar mer än 10 kopior.Landsarkivet kan helt instämma i detta då expedierings- ochbokföringskostnaderna för enstaka kopior som regel överstiger den uttagnaavgiften. Läget hos en arkivinstitution är ofta avvikande bl.a. genom att en forskareofta återkommer med ett flertal beställningar av ett fåtal kopior. Ett systematisktutnyttjande av rätten att få ett begränsat antal kopior utan avgift undviksdock lättast om särskilda föreskrifter rörande avgifter kan tillämpas förarkiven. förslag att beställningar av mindre antal kopiorskall göras avgiftsfria är i princip bra. Det bör medföra enklare rutiner hosmyndigheterna. Förslaget passar däremot inte hos arkivmyndigheterna. Hos dessaär kopiehanteringen en viktig del av verksamheten. Den forskande allmänhetenbeställer ett stort antal kopior. En regel som gjorde mindrebeställningar avgiftsfria skulle sannolikt få till följd att forskarna deladeupp sina beställningar i flera omgångar. Detta skulle leda till minskadeintäkter för arkivmyndigheterna och ökat slitage på arkivhandlingarna.Arkivmyndigheterna tillämpar inte expeditionskungörelsen när det gälleravgifter för kopior. ARK understryker vikten av att nuvarande regler förkopiering hos arkivmyndigheterna bibehålls. 1 övrigt har ARK inga invändningarmot förslaget. Remissinstansernatillstyrker eller lämnar utredningens förslag utan erinran att avgift för registeratdragm. m. skall tas ut så att full kostnadstäckning erhålls. RR V,:generaltullstyrelsenoch I uttalar följande. RRV: Vad gäUer registerutdrag m.m. konstaterar RRV att en avgift som bestäms medutgångspunkt I schablonmässigt beräknade kostnader innebär ett avsteg frånprincipen att ersättningen för en prestation såvitt möjligt bör baseras på enberäknad självkostnad. Det torde emellertid inte bli fråga om några väsentligaavvikelser om den föreslagna modellen tillämpas i stället för kostnadsberäkningi varje enskilt fall. RRV delar därför utredningens uppfattning att fördelarnamed ett administrativt enkelt system överväger nackdelarna. Generaltullstyrelsen:Vad gäller registerutdrag, bevis eller liknande som efter begäran utfärdas av statlig myndighet anser också styrelsen att avgif terna bör grundas på självkostnadsberäkningar av den genomsnittliga hand läggningstiden för aktuella utdrag m. m. i Stockholmslän: Förslaget om avgiftsklassificermghar som Prop. 1989/90:138 utredningenpåpekar ett inslag av schablonisering som strider mot tanken Bilaga 4 omfull kostnadstäckning. Denna nackdel uppvägs dock gott och väl av den ökademöjligheten till följsamhet beträffande den allmänna kostnadstäckningen förärenden enligt expeditionskungörelsen till . 5 Uppbörd, redovisning, disposition av medlen m.m. Förslagetom avskaffande av stämpelmärkena har huvudsakligen bemötts positivt. Ett par avremissinstanserna framhåller dock att systemet fungerat väl, framför allt hosmyndigheter där antalet expeditioner varit begränsat. RPS'år i flera avseendenkritisk till att avskaffa systemet med stämpelmärken. DV:Utredningen föreslår att användningen av stämpelmärken slopas även när dessaanvänds som kvitto på erlagd ansökningsavgift. DV kan instämma i utredningensuppfattning att hanteringen av stämpelmärken vid allmän domstol är otidsenlig,omständlig och kostsam. DV ställer sig därför bakom tanken att stämpelmärkenapå sikt bör slopas helt, men verket vill betona att olika alternativa uppbördssättför ansökningsavgifter måste utredas i särskild ordning innan förslaget kanbli verklighet. Särskild omsorg måste därvid ägnas åt möjligheten att få tillstånd en effektiv internkontroll i uppbördsrutinen. DV hemställer om att få iuppdrag att närmare utreda de frågor som sammanhänger med ett slopande avstämpelmärkena. i fögderi: På lokala skattemyndigheten användskvittensmaskin i stället för stämpelmärken. Influtna stäm-pelniedel redovisasdärefter löpande. Nägon direkt skillnad torde därför inte uppstå för lokalaskattemyndighetens vidkommande om stämpelförordningen slopas. För mindre myndigheterhar dock rekvisition av stämplar mot "betalning" varit ett relativtlätthanterligt system. Det är dock möjligt att den ökade bokföring m.m. somtorde bli följden av att stämplarna upphör, uppvägs av att avgifterna i ställetföreslås tillfalla myndigheterna själva. Lokala skattemyndigheten tillstyrkerdärför förslaget i denna del. expeditioner - pass, vapenlicenser, div. tillstånd m. m. -utlämnas fn i ca 400-500 kassor. Endast ett fåtal av dessa är röriiga medfortlöpande leverans av kontanter till styrelsens postgirokonto. Det normala äratt metoden med fasta kassor tillämpas. I en fast kassa är det sammanlagdavärdet av stämpelmärken och kontanter . Redovisning av kontanter görspå så sätt att kassören köper nya stämpelmärken, vanligen från posten.Kontrollen av de flesta kassor är mycket okomplicerad. Redovisning ochbokföring av medlen görs i postverkets ordinarie ratiner. Primärregistreringav influtna medel genom kassaapparater, handskrivna kvitton och liggare ärinte nödvändig. Vanligen förs endast en enkel liggare över utsändapostförskott. Stämpelmärket utgör kvitto på erlagd avgift. Styrelsenanser inte att utredningen har anfört några bärande skäl för att avskaffa dennuvarande ordningen med stämpelmärken. Även en sådan ordning låter sig välförena med att myndigheterna själva skall disponera influtna medel. Enrutin utan stämpelmärken innebär att någon form av kvitto bör ut lämnas till sökanden. Influtna kontanter skall registreras och redovisas. kassaninte längre är fast tillkommer ett avstämningsförfarande. Detta med- Prop.1989/90:138 för behov av nya rutiner för intern kontroll. För dessa ratinerkommer Bilaga 4 registrering i kassaapparater att krävas. En lämpligkassaapparat kostar ca . För att minimera det merarbete och detbehov av utrastning som uppstår blir det sannolikt också nödvändigt att ändraorganisationen kring utlämnandet av expeditioner inom polismyndigheterna. Centraltinom styrelsen innebär detta att den bokföring som gjorts genompostverkets redovisning skall göras inom styrelsen. Denna redovisning kommeratt kräva resurser, som styrelsen f n inte har. Eftersomden av utredningen föreslagna ordningen kommer att kräva omfattandeinvesteringar och annat förberedelsearbete bör under alla omständigheter ettbeslut om att införa denna ordning inte träda i kraft förrän de berördamyndigheterna har haft möjlighet att vidta de åtgärder som behövs. Beträffandeförslaget om ändrad ordning för bevakning och indrivning anför RSV ochlänsstyrelsen i följande. RSV:De föreslagna reglerna medför att en fordran på kopieavgift inte längre bliromedelbart exigibel. Myndigheten måste alltså skaffa sig en exekutionstitelgenom betalningsföreläggande för att beloppet skall kunna drivas in. Medhänsyn till de små belopp som torde bli aktuella bör denna ordninguppenbarligen övervägas närmare. Länsstyrelseni : Utredningens förslag om slopande av särskilda regler förbevakning och indrivning är av särskilt intresse för . Enligtgällande regler skall annan myndighet än domstol till i det ländit myndighet hör göra anmälan om ej utlösta expeditioner. rolli detta sammanhang är i praktiken bara att vara mellanhand mellankronofogdemyndigheten och respektive myndighet, en administrativ hantering somter sig tämligen meningslös. Utredningensförslag att låta de avgifter som inflyter tillfalla varje enskild myndighet hartillstyrkts eller lämnats utan erinran av samtliga remissinstanser. DV ochlänsstyrelsen t yttrar: DV:DV tillstyrker att avgifterna tillfaller myndigheterna. En sådan ordningkommer säkeriigen att bidra till att intresset från myndigheternas sida att taut avgifterna ökar högst väsentligt. Länsstyrelseni : Utredningens förslag om att influtna avgifter skulletillfalla myndigheten ser som en särskilt angelägen förändring.Med nuvarande system tvingas att välja mellan att förlängahandläggningstiderna för registreringsbevis m.m. eller att eftersätta annanverksamhet, då som varit fallet efterfrågan på registerutdrag m. m.ständigt ökar. 6 Vissa Särskilda frågor Prop. Bilaga 4 6.1 Slopande av avgiftsfriheten för kommuner m.fl. Fyraav remissinstansema avstyrker att avgiftsfriheten slopas. Övriga remissinstanserlämnar förslaget utan erinran. Stockholmsläns allmännaförsäkringskassa: I vissa, ej särskilt frekventa, fall begärförsäkringskassan kopior av handlingar från statliga myndigheter. Det gällerframförallt deklarationer från skattemyndigheterna och domar ochbouppteckningar från de allmänna domstolarna. Som regel understiger beställningarna10 sidor. Detav utredningen föreslagna slopandet av avgiftsfriheten skulle innebära en viss- i och för sig marginell - kostnad för försäkringskassorna i form av avgifteroch nya administrativa kostnader som skulle belasta kassomas förvaltningsbudget. Vianser det vara principiellt fel att de allmänna försäkringskassorna inte ävenfortsättningsvis skulle omfattas av samma avgiftsfrihet som statliga förvaltningsmyndigheterdå kassoma på liknande sätt som dessa företräder det allmänna iförvaltningsangelägenheter. Vi avstyrker därför utredningens förslag i dennadel. Statskontoret:Statskontoret avstyrker utredningens förslag att utesluta kommuner ochlandstingskommuner från den nu gällande avgiftsfriheten. Förslaget försvårar desamarbetssträvanden som pågår inom den offentliga sektorn för att nå etteffektivt resursutnyttjande och ett bättre utnyttjande av tillgängliginformation. Landstingsförbundet:Samma skäl som anförts för avgiftsfrihet för statliga myndigheter gäller även irelationerna mellan staten och landstingen för att bibehålla ett smidigt utbyteav nödvändiga kopior av handlingar. Ett slopande av avgiftsfriheten för landstingensskulle strida mot syftet med den avreglering och avbyråkratisering som pågårmellan staten och kommuner och landsting. Goda erfarenheter har nåtts t.ex.genom avtal med postverket om schabloniserade årsavgifter i stället för frankeringper försändelse för landstingen. Grandsynen bör vara att ömsesidigt underlättadet administrativa förfarandet mellan staten och landstingen för att totaltsett hålla nere administrationskostnaderna för den offentliga verksamheten. : Utgångspunkten måste vara att statliga myndigheter och verk isamverkan med kommunala förvaltningar skall lämna service till allmänheten. Kommunemaär offentligrättsliga organ som huvudsakligen sysslar med myndighetsutövning.I stor omfattning betjänar enskilda kommunala förvahningar statliga myndighetermed allehanda handlingar och kopior. Detta sker utan någon avgift. Attgöra gränsskillnad mellan statlig och myndighet som utredningen föreslåri fråga om avgiftsbefrielse anser styrelsen vara felaktigt. Förslaget i dettaavseende innebär bara ökad byråkrati och försvårar samarbetet stat/kommun. Ettgenomförande av förslaget riskera dessutom att väcka frågor om humvidakommunerna skall ta ut ersättning för motsvarande handlingar till staten. Utredningenhar även föreslagit att de myndigheter som har egna avgiftsbestämmelser, skallfå tillämpa dessa. En sådan ordning skulle enligt styrelsen leda till onödigbyråkrati mellan statliga och kommunala myndigheter. Enligtstyrelsens uppfattning måste kommunema särbehandlas i det här sammanhanget. Styrelsen avstyrker därför utredningens förslag att avskaffa den nuvarande kommunala avgiftsfriheten. 6.2 Vissa typer av handlingar m.m. Prop. Utredningensöverväganden har endast i mindre mån berörts i remissyttrandena. Vad gällerförslaget om slopad avgift för diariebevis anför tre av remissinstansema: RSV:Utredningens förslagatt slopa avgiftsbeläggningen av diariebevisär naturligtvisrimligt. Förslaget aktualiserar emellertid vissa problem med hänsyn tillmyndigheternas serviceskyldighet. Det är t.ex. uppenbart att ett ökat intresseför diariebevis skulle komma att innebära oöverstigliga praktiska problem ifråga om massärenden som t.ex. deklarationema. Kammarrätteni : Det kan synas som om utredningen anser att myndighet alltidsjälvmant skall bekräfta när t.ex. en besvärsskrivelse från en enskild kommitin. Kammarrätten fömtsätter att utredningen inte skall tolkas så, utan attbekräftelse diariebevis skall utfärdas endast på begäran. Eftersom det ärsällan som sådan begäran görs har kammarrätten inget att invända mot förslagetom att sådant bevis skall utfärdas avgiftsfritt. Länsskattemyndigheteni : Systemet med vidimering och diariebevis kommer att försvinna.Som ersättning föreslås att myndigheten tar kopia på den inlämnadeoriginalhandlingen och lämnar den till beställaren i flertalet fall gratis.Det kan i detta system ligga en risk att myndigheten får tjäna somkopieringsanstalt åt skattskyldiga, som härigenom anser sig befriade frånbördan att själv svara för kopiering av sina handlingar. Om man tänker sig attdetta system skulle tillämpas vid ingivande av deklarationer, förstår mangenast, att Ingen myndighet kan ha personella eller maskinella resurser attmotsvara behovet. Beträffandetillhandahållande av kartor uttalar statens lantmäteriverk: Kartor förekommer iökad utsträckning hos myndigheter, t.ex. för att Illustrera olika beslut.Kartorna är oftast framställda i stora och icke standardiserade format.Särskilda kopieringsmaskiner eller kopieringsmetoder måste användas. Sådanaresurser finns i regel inte hos myndigheterna. Av2 kap 13 § första stycket TF följer att myndighet inte är skyldig att göra kopiaav karta m.fl. uppräknade handlingar om "svårighet möter och handlingarkan tillhandahållas på stället". Utredningenanför (s 61): "Om kopia av handlingen emellertid framställs får enligtutredningens mening avgift i princip tas ut i likhet med vad som gäller övrigakopior". Verketmenar att om kopior görs med sedvanlig kontorskopieringsmetod och istandardformat kan dessa kartkopior behandlas på samma sätt som andra kopior. beslutar att ändå göra en kopia av kartan i ett särskilt formateller med en särskild kopieringsmetod, så är det däremot inte rimligt attmyndigheten skall lämna ut kopian gratis alternativt ha rätt att få ersättningmed endast /kopiesida. Myndighetenkan även vara tvingad att framställa sådana kopior som omnämnts. Det är ide fall myndigheten har tillgång till reprografiska resurser. Man torde i detläget inte kunna hävda att sådana "svårigheter" som anges i TF 2:13föreligger. Ett annat fall är det att myndigheten inte kan "tillhandahållahandlingama på stället". Verketanser att avgift i sådana fall skall bestämmas med ledning av myndighetenskostnader för att framställa kopian (självkostnad). Detta bör klart framgå aven reglering av nu aktuellt slag eller genom ett klart uttalande i förarbetenatill regleringen. Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ ... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 2 1 Inledning.......................................................... ... 2 2 Allmänna utgångspunkter.................................... 2 3 Principer för avgiftssättningen.............................. ... 4 3.1 Avgifterför tillståndsärenden.......................... ... 4 3.1.1 Ekonomisk målsättning............................. ... 4 3.1.2 Beräkning av avgiftsunderlaget................. ... 6 3.1.3 Taxekonstraktion ................................... ... 7 3.2 Avgifter för registeratdrag ............................. ... 9 3.3 Avgifter för kopior......................................... 9 4 Ansökningsavgift ellerexpeditionsavgift................. 12 5 Avgiftsfriheten för staten, komniiunerm. 6 Uppbörd, redovisning ochdisposition av influtna medel 16 7 HemstäUan....................................................... 17 8 Beslut .......................................................... 17 Bilaga1 sammanfattning av betänkan det Avgifter för prövning av vissa ärenden hos statliga myn digheter (DsFi 1986:10 och 11) .................. 18 Bilaga2 sammanfattning av betänkan det (SOU 1988:33) Släpp kopiorna fria......... 20 Bilaga3 Sammanställning av remissyttranden över stämpelskatte utredningens betänkande (Ds Fi 1986:10) Avgifter för prövning av vissa ärenden hos statliga myndigheter 23 Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över stämpelskatte utredningens betänkande (SOU 1988:33) Släpp ko piorna fria............................................... 32 Tryckeri, 1990 42