prop · GD03156 · 1989-12-31 00:00:00 — ingår fr.o.m. och två årframåt i . Vidarekan nämnas all innehaft ordförandeskapet i den expertkommitté under CDMG som arbetar med olika typer av aktiviteter för att främja goda relationer mellan invandrare och majoritets- 11 befolkning("community relations"). Inom ramen för detta flerårsprojekl Skr.1989/90:156 arrangerades under årel bl.a. ell europeiskt expertmöte omlagstiftningens Bilaga betydelse som instmment i kampen mol rasism ochfrämlingsfientlighet. Projektet kommer all avslutas . Underårel har CDMG, på bl.a. svenskt initiativ, påbörjat en gmndläggande diskussionom samarbetets inriktning . Denna självprövning sker delvis iljuset av de övergripande beslut som fattades i samband med 40-årsjubiléumi . Frågormed anknytning till migrationen behandlas också i en särskild expertgrupp förfrågor angående dubbelt medborgarskap, som lyder under styrkommittén förjuridiska frågor. Vidare behandlar styrkommittén för kommunala och regionalafrågor (CDLR) ell initiativ som rör invandrares möjligheter att delta i lokalapolitiska val. Kommitténför jämställdhet mellan kvinnor och män (CEEG) höll under årel sina 5:e och 6:emöten. Kommittén föreslog ministerkommittén alt anta en rekommendation för attfå bort könsdiskriminerande uttryck i språket. Uppföljningen av hur jämslälldhelsaspekterbeaktas i andra kommittéer inom Europarådels ram fortsatte. I samband medfirandet av och CEEG:s 1 O-årsdag anordnades ell seminariummed titeln . Kommittén förberedde den andrajämställdhetsministerkonferensen i liksom en konferenstillsammans med CLRAE om kommunal- och regionalpolitiskt aktiva kvinnor ijuni1990 i . sorterar CEEG under styrkommittén förmänskliga rättigheter (CDDH), vilkel kan ses som en markering av frågansbetydelse. Detandra europeiska jämslälldhelsminislermötel ägde mm i undertemat politiska strategier för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män.Sverige bidrog med en rapport som behandlade frågan om ansvar hos politiskabeslutsfattare att underlätta både för kvinnor och män att kombinera arbetslivmed föräldraskap och familjeliv. Konferensen antog en resolution om åtgärderför all påskynda utvecklingen mot jämställdhet mellan kvinnor och män. () hade sill åriiga möte i bourg . En av huvuduppgifterna för kommittén är att utbyta synpunkter på den demografiska utvecklingen i medlemsländerna. hade delegat ansvaret för insamlingen, bearbetningen och 12 denskriftliga presentationen av de olika ländernas statistik. 1989/90: 156 ter och en sammanfattande kommentar finns publicerade undernamnet Bilaga "Recenl demographic developments in the member slates oftheCouncil of Europé" (senaste demografiska utvecklingen i Europarådetsmedlemsländer). överinseende bedrivs ständigt en eller flera specialstudier avnågot aktuellt demografiskt område. har följande studieravslutats "Kohortfmklsamhei i medlemsländerna" och "Hushålls-stmktureri ". Under årel bedrevs arbete med "Konsekvenser för avtillväxten i världens befolkning" och "Föräldraansvar och andra livsslilsmöjligheler".Dessa båda studier beräknas kunna avslutas . Expertkommitténför studier av de ogiftas sammanboende och deras fmktsamhel har påbörial sittarbete och beräknas fortsätta . Befolkningskommillénkommeratt hålla sill ordinarie möte ijuni 1990. Dessutom kommer elldemografiskt seminarium all arrangeras . De ämnen som specielltkommer att behandlas under detta seminarium och där etl eventuellt arbete kan påböriasär: Informationoch utbildning i demografiska frågor. Engemensam aktivitet kan också påbörjas ihop med avdelningen för befolkningsstatistiki EG. Utbildning, kultur och idrott a)Utbildning och kultur Kulturslyrelsen(CDCC) är del samordnande organet för frågor inom utbildnings- ochkulturområdena. Genom att ansluta sig lill kulturkonvenlion kan ländersom inte är medlemmar av delta i kultursamarbetet. Detta gäller Valikanstalenoch samt även och . harönskemål om tillträde lill kuUurkonventionen framförts från bl.a.Sovjetunionen. Verksamheteninom kulturslyrelsen bedrivs i form av projekt, konferenser, seminarier och s.k.workshops. Arbetet är upplagt i enlighet med tredje medelfristigaplan 1987-91. Arbetetmed all strama upp CDCC:s verksamhet fortsatte med diskussionerom nedskärningar och omprioriteringar i arbetsprogrammet. Beslut fattades omall tillämpa en ny program-stmklur med en klarare uppdelningmellan långsiktig och kortsiktig verksamhet samt serviceaklivileler. Underår 1989 granskades inom projektet för översyn av natio nell kuhurpolilik. Skriftligt material om den svenska kulturpolitiken pre senterades dels i en svensk bakgmndsrapport, dels i en rapport av den gmpp om fyra granskare som kulturslyrelsen hade utsett. redovisningoch debatt ägde mm vid ijuni 1989. 1989/90: 156 kommer att publiceras i tryckt form . Tillkullurstyrelsens uppgifter hör också att förbereda kulturministerkonferenser.Under årel påbörjades förberedelserna kulturministerkonferens iPalermo, som skall behandla det mångkulturella samhället. kommer attsvara för bakgmndsrapporten till konferensen. Ulbildningsminislerkonferenseranordnas inom ramen för en formellt fristående organisation, Standing Conferenceof European Ministers of Education. En sådan konferens den sextonde iordningen ägde mm i . Huvudtemat var "Challenge for Education Policies". Utifrånbehovet av en effektivisering av CDCC:s arbete inför bl.a. EG:s ökande insatserpå området har man alltmer övergått till att pröva prioriteringar ochkoncentration av verksamheten. Bl.a. har votering om kullurstyrelsensprogram tillämpats. Isamma effektiviserande syfte har arbetet på att sprida kunskap om CDCC:sverksamhet också fortsatt. På dess högst prioriterade område undervisning imoderna språk verkar inom en särskild arbetsgrupp för att informeraom och följa upp Europarådels rekommendationer om språkundervisning.Initiativet har mottagits myckel positivt av CDCC som ell exempel för övrigaländer. På språkområdet har rekommendationer givits om ett nytt fyraårigtprojekt, inriktat bl.a. på språkundervisning och språkpå den gymnasiala nivån (inklusive yrkesutbildningen del sista av särskiltintresse för inför den föreslående reformeringen av vår gymnasieskola). Påhögskoleområdet bedrivs arbetet i en särskild kommitté under kulturslyrelsen.På området märks främst verksamhet för rörlighet och samarbete över gränsemamellan universitet och högskolor. behandlade kommittén bl.a.förslag till en konvention om generellt tillgodoräknande av lid föruniversitetsstudier. En särskild europeisk studenthandbok är att se som eltintressant tillägg lill på området. Hämtöverkan också framhållas en allt kraftigare strävan all öppna universitetskonlaklermellan väst och öst. Viddet sjätte idrottsminislermölel som ägde mm i antogs sju resolutioner som vägledning för idrollskommilléns (CDDS) fortsatta arbete. Bland annat sanktionerade ministrarna del förslag lill anlidopningkonvenlion som ministerkommittén sedermera antagit. Kon ventionen träder i kraft så snart fem stater ratificerat den, varav fyra skall vara Europarådsmedlemmar. och ell 15-lal andra länder, inklusive , undertecknade konventionen med för behåll för ratificering. Tre stater, , och undertecknade konventionen ulan sådani förbehåll. Konventionen har sedermera förelagts för godkännande (prop. 1989/90:142). Genom konventionen ålar sig varie land all stärka och bättre samordna 14 kampenmol dopning inom idrotten. För att följa upp arbetet upprättas en Skr.1989/90: 156 särskild internationell övervakningsgrupp inom . Dennaöver- Bilaga vakningsgrupp blir den första mellanstatliga instansen för antidopning-insatser.Som modell för konventionsarbelet har bl.a. stått den nordiska anlidopningkonvenlionsom gäller mellan idrottsorganisationema i . Vididrottsministermötet antogs även enhälligt en resolution, vari regeringarnaåtar sig all verka för en idrottsbojkotl av . Idroltskom-mittén ges samlidigti uppdrag att följa upp frågan. Eftersom huvuddelen av idrottsutbyteäger rum med innebär resolutionen, som lades fram av de nordiskaländerna, ett viktigt genombrott i arbetet för alt isolera apartheididrotlen. Idrottsministrarnadiskuterade även läklarvåldet och säkerheten vid idrottsanläggningar ochuppdrog ål den särskilda läktarvåldskommillén att inför i Italienår närmare belysa orsakerna till våldet vid idrottsarenorna saml geförslag lill motverkande åtgärder. Läktarvåldskonvenlionenöppnades för signatur . Den hade vid årets slul undertecknats av15 stater. Genom att och nu inbjudils att delta i idrotlssamarbetet,väntas även dessa stater tillträda konventionen. Underåret har även de särskilda expertgrupperna för forskning och informationsutbytesammanträtt. Expertmöten har även ägt rum om bl.a. idrottens ekonomiskabetydelse och jämställd idrott, där varit representerat genom Riksidrollsförbundel.Förbundels verkställande direktör valdes lill idrotlskommitténs viceordförande vid dess tolfte möte . Påinbjudan av den grekiska regeringen kommer nästa idrottsminister-möte allhållas i . Styrkommitténför ungdomsfrågor (CDEJ) höll sina tredje och fjärde möten. Ungernoch deltog i arbetet. Det huvudsakliga arbetet ikommittén har gällt olika sätt att förbättra ungdomars rörlighet i Europa.Vidare har expertgrupper arbetat med information, forskning och ungdomarsinflytande. Kommittén föreslog ministerkommittén att anta en rekommendation omungdomsinformalion. Mycket tid har lagts ned på att förberedaministerkonferensen i med tillhörandeungdomsaktiviteter. b)Europeiska ungdomsfonden (EYF) och Europeiska Ungdomscentret (EYC) Dennya ledningsstruktur som beslutals böriade gälla. C)etta innebar bl.a. att det hölls ett möte mellan CDEJ och den rådgivande kommittén, bestående av 25 ungdomsrepresentanter. Deneuropeiska ungdomsfonden delade ut 8 miljoner Skr.1989/lill ca 149 projekt inom områden som öst/väst,miljö. Bilaga nord/syd, ungdomsutbyte och sociala problem. Dessutom deladesbidrag ut till de internationella ungdomsorganisationernas administration och tidningar.Sverige bidrog med lill fondens budget. Förutom detreguljära bidraget lämnade också ell extra bidrag. Deteuropeiska ungdomscenlret anordnade 39 seminarier för ungdomar, åttaspråkkurser och två symposier. Nära 1 500 ungdomar dellog. Styrkommitténför hälso- och sjukvård (CDSP) höll två möten. Underåret fortsatte den påbörjade uppföljningen av del europeiska hälsominislermöleti som ägnades frågan om europeiskt samarbete kring frågorom organlransplanlationer. del av mötena ägnades vidare åt förberedelserna av del fjärde ministermöleti , som skall behandla personalutbildnings- och försöriningsfrågorför hälso- och sjukvården i 2000-lalels perspektiv. Enviktig del av kommitténs verksamhet är utdelning av stipendier som bidrag tillstudieresor för hälso- och sjukvårdspersonal. Tonvikten har i ökad utsträckninglagts vid stöd lill grupper och ämnesområden som har svårt att på annal sätt fåslöd för sådan kunskapsutveckling, och till de mindre länder inom Europarådetsom har särskilda problem beträffande vidareutbildning av hälso- ochsjukvårdspersonal. Enannan omfattande del är arbetet beträffande blodgivning och blodprodukter. och arbetsgrupper tar fram underlag för europeiskaöverenskommelser inom detta område, gör kunskapsöversikter och bedriverkursverksamhet. InomAIDS-området har beslutats om en rekommendation om etiska frågeställningar medanknytning till HIV-infeklion inom hälso- och sjukvård och i socialasammanhang. har på grund av att rekommendationen på avgörandepunkter inle slår i överensstämmelse med den svenska smittskyddslagsliflningen beslutat att inte ansluta sig till rekommendationen. expertgrupp som skall belysa frågan om hur AIDS påverkar organiserandet av hälso-och sjukvården har inlett sill arbete under årel. CDSPoch dess arbetsgrupper har under en följd av år lagt stor vikt vid arbete medförebyggande hälsovård. Slöd har lämnats lill lokala projekt och kurser förfrämjande av förebyggande psykisk hälsovård för utsatta grupper, och förhälsoupplysning, bl.a. inom skolhälsovårdens ram, med särskild inriktning påalkohol och tobak och andra beroendeframkaUande medel. Underårel har kommitténs arbete med organisation av mullidisciplinär cancervård lettfram till en rekommendation i ämnet. Kommittén bedriver, ihuvudsak med hjälp av expertgrupper, arbete inom bl. a. följande områden: 16 Utvecklingav nya teknologier inom hälso- och sjukvården av särskild Skr. 1989/90:156 betydelseför primärvårdens verksamhet. Organisationav europeiskt samarbete kring organlransplanlationer. Samarbetekring epidemiologiska studier av psykisk ohälsa. Planeringav försörining med hälso- och sjukvårdspersonal. Insamlingoch användning av humanplasma och dess relevans för nationella blodtransfusionsprogram. Utbildningav personal för hantering av informationssystem inom hälso- och sjukvården. Socialmedicinskaaspekter på barnmisshandel. Utvecklingstendenserinom "telemedicin" och dess betydelse i hälsoorganisationen. Underåret har CDSP diskuterat vissa ändringar av överenskommelsen nr 80 om transportav lik. Ianslutning till CDSP:s möten hölls även möten med en särskild kommitté medföreträdare för de länder som anslutit sig lill konventionen om utarbetande aven europeisk farmakopé. Kommittén fattar de formella besluten om ikraftträdandeav ändrade och nya delar av farmakopén vilka beretts av den särskilda farmakopékommissionen.Se närmare härom under avsnitt IVa) . Expertkommitténför biomedicinsk utveckling (CAHBI) har under årel huvudsakligen arbetat medförslag lill regler för prenatal diagnoslik och s.k. screening saml rådgivning.Rekommendationen har överlämnats lill ministerkommittén för godkännande. Dessutompåbörjades arbete med regler för övrig genetisk diagnoslik och screening. Etlav expertgmppen för medicinsk forskning (CAHBI-RE) framlagt förslag till reglerför forskning som omfattar försök på människa har också handlagts av CAHBI ochöverlämnats lill ministerkommittén för godkännande. har CAHBI vidare anordnat ell symposium i om olikafrågor inom biomedicinen. Frågor rörande miljö, regional planering och kulturmiljövård för miljövård och naturmiljöer (CDPE) höll sill åriiga möte iapril 1989. Härvid presenterades elt av en brittisk expert formulerat utkast lilleuropeisk nalurvårdsslrategi "European Conserva-tion Strategy", vilkelbeställts av kommittén årel innan. I den efterföljande generaldebatten framkomen rad synpunkter på utkastet med bl.a. förslag lill kompletteringar och höjdambitionsnivå. Vidare beslutade kommittén all medlemsländerna skulle insändaskriftliga kommentarer före den . har lämnat sådana kommentarer. Beträffande miljöministermöleti be kräftades tidigare förslag att huvudtemat för mötet skall vara markskydd 17 (soilconservalion). Möjligen skall därvid antas ett legalt instmment i Skr.1989/90:156 ämnet. Därtill skall på dagordningen stå den europeiska naturvårdsslrate- Bilaga gin och frågan om konsekvenserna för Bernkonvenlionen lill följd av attländer utanför Europarådskretsen kan komma att ratificera konventionen.Beträffande program beslöt CDPE all bl.a. föreslå följande: Initierandeav en studie rörande samband mellan vallenkvaliteler i olika akvatiskaekosystem, t. ex. förhållandet nederbördsområde/flod. Genomförandeav en klassificering och ekologisk betydelse av sjöar och åtgärder för sjöarsskydd. Publiceringav en broschyr om det biogenetiska nätverket. Formuleringav en handlingsplan och ell legalt instrument för markskydd. Avgivandeav en rapport om användningen av nedlagd jordbmksmark. Genomförandeav ett projekt om skydd, vård och återställande av landsbygdsmiljön. Avhållandeav ell möte om ekologiska konsekvenser av genteknologi. Moderniseringav en resolution om naturvård och undervisning. för den s.k. Bernkonvenlionen (konventionen om skydd aveuropeiska vilda djur och växter och naturliga miljöer) hade två möten under år1989. Vid mötet avhandlades i första hand tolkningen och tillämpningenav konventionens artiklar 4 och 6 om skydd av miljöer som är betydelsefulla förfauna och flora. Vid mötet fattades beslut om en resolution och trerekommendationer beträffande skydd av miljöer. Vid mötet , somutgjorde del ordinarie mötet, diskuterades bl. "biennal reports".Sveriges rapport var en av de få som accepterades ulan kommentarer. En särskildrekommendation antogs beträffande skyddet av flodkräftan i . Vidareantogs en rekommendation, som riktade sig till , och , somavser att stärka skyddet av vargen. I övrigt kan nämnas att för första gångendellog elt öslstatsland som fullvärdig medlem i den slående kommittén, nämligenUngern. b)Regional planering IEuroparådels arbetsprogram finns f n. ingen särskild styrkommitté för regionalplanering. Frågor om planering rörande den regionala nivån behandlas av densärskilda konferensen för ministrar med ansvar för regional planering (CEMAT)och i det arbete som sker i den ämbetsmannakommitté, som förberederkonferensens sessioner. Resolutionnr 1 om rationell markanvändning fömtsättningar och begränsande faktor förutvecklingen, anlagen vid ministerkonferensens åttonde session (CEMAT 8),antogs av ministerkommittén som rekommendation nr R(89)15. Ministerkonferensensnästa session (CEMAT 9) skall äga mm i Turkiel. Temat för CEMAT 9 är"Instrument för att uppnå rationell markanvändning". Som förberedelseför CEMAT 9 arrangerades två seminarier, elt i om socio-poliliskainstmment och ett i om administrativa instmment. c) Kulturmiljövård Skr. Huvudkommitténför kulturmiljövård fullföljer det arbetsprogram som 'iiaga tidigare lagtsfast med en bred inriktning mol bevarande vård och levandegörande avkulturarvet som en integrerad del i samhällsutvecklingen. Somgemensam nämnare inom byggnadsvården finns konventionen 1985. Etl arbete pågår med alt uppdatera den gemensamma basen ocksåinom arkeologiområdel. En rekommendation om skydd och levandegörande av fornlämningarinom ramen för planering och byggande färdigställdes och harunder antagits av ministerkommittén. Arbetet har därefter koncentreratspå all revidera den befintliga konventionen rörande skyddet av det arkeologiskaarvet. Bevarandeoch utveckling av byggnadshanlverkel har under lång lid varit ett av kommitténsprioriterade arbetsområden och etl nätverk mellan befintliga hanlverkscenlrahar etablerats som ständig aktivitet inom kommitténs ram. informationsbladges ut med tre nummer . (1 har genomByggentreprenörernas försorg en översättning till svenska successivt påbörjats,som kommer att distribueras lill svenskautbildningsinstitutioner och byggulbildnings-ansvariga.) Deteuropeiska ulbildningscenlret i , som finansieras via styrkommitténsbudget, är centralpunkt i nätverket och var också samlingsplatsenför det årliga kontaklmöle mellan utbildningsinstitutionerna, som ulgör en avhörnstenarna i nätverkets arbete. Förberedelserpågår för att etablera ell liknande "nätverk" mellan dokumenlationscentrai de olika länderna med ansvar och arbetsuppgifter inom kulturmiljöområdet. Delpågående arbetet med en ministerkommillérekommendation rörandefinansieringsfrågorna beräknas vara avslutat tidigast . Kommitténhar ägnat landsbygdens byggnadskullurarv uppmärksamhet och den ministerkommillérekommendationsom utarbetades har antagits . har en arbetsgmpphaft ansvar för att ta fram förslag till fortsatt arbete med inriktning mot enbred kulturlandskapssyn, där ett samarbete med styrkommittén för naturvård fömtskickas. 1900-laletsoch det sena 1800-talels byggnader har uppmärksammats i enkonferens i . Industriminnesfrågornahar bearbetats i etl antal symposier och seminarier i olikaländer. var värd för ett avslutande seminarium. Desamlade erfarenheterna avses bearbetas till en ministerrådsrekommendalion. Ellnytt frågekomplex, som kommittén böriat bearbeta är bevarande och skydd av lösinredning i sammanhållna kulturhistoriska miljöer. En sammanställning av rådandepraxis och erfarenheter i medlemsländerna har genomförts och ettmöte för specialister fömtses . Likasåhar skydd mot katastrofer aktualiserats som en fråga för kom- mitten att engagera sig i.Etl första mndabordssamlal kring dessa frågor Skr. höllsunder och en expertgrupp avser följa upp arbetet Bilaga ram ryms en aktivitet som rör tekniskt bistånd till medlemsländema.Denna verksamhet, som rört 2-3 objekt med myckel komplex bevarandeproblemalik,har fått elt komplement avsett för de många städer medhistorisk kärna som har behov av all i en vidare expertkrets få sina problembelysta. Kommittén skall i sådana fall kunna medverka lill genomförandel av ellexpertkollokvium. första projekt av detta slag genomfördes iPalermo. Trefasta aktiviteter finns för all sprida information och aktivera politiker, fackmänoch allmänhet. Informalionsbullelinen "A future for our past" (enframlid för vårt förflutna) och den europeiska "Öppet Husdagen", ärde som med full kraft engagerar samtliga medlemsländer och når ut till de egna gräsröltema.Den tredje har mer europeiska dimensioner och innebär elt aktiverande av dengamla pilgrimsleden till de Composlela. Styrkommitténär ansvarig för program och genomförande av fackministerkonferens inom sillansvarsområde. Förberedelserhar pågått för en ministerkonferens, som skulle ha ägt mm underår 1990. Konferensen har i sista stund skjulils upp och kommer istället attgenomföras . Som underlag för konferensen har en bred enkät gjortsbland medlemsländerna om bevaran-desitualionen. Den sammanställs f n. inomsekretariatet och är den Iredje i ordningen av Europaövergripande översynersedan byggnadsvårdsårel . Regionala och kommunala frågor Ministerkommitténantog en resolution R(89)I3 som gäller en ändring i stadgan förEuroparådels stående kommunalkonferens (CLRAE) och som bl.a. avser vissaändringar rörande dess styrkommitté och spedalkommilléer. Således garanterasgenom en ändring samtliga medlemsländer representation i konferensensstyrkommitté. Antalet spedalkommilléer under den slående kommunalkonferensenökas också från fyra lill fem. Styrkommitténför kommunala och regionala frågor (CDLR) höll två möten i . Kommittén slutförde bl.a. arbetet med förslag till en konvention om invandrares dellagande i samhällslivet på nivå. Förslaget innebär bl.a. all rösträtt och valbarhet vid kommunala val skall föreligga bosättning. Vidare behandlade CDLR olika kommunalekonomiska frågor saml tillämpningen av den europeiska konventionen om självstyrelse. Frågorom kommunall och regionalt samarbete över riksgränser har Skr. 1989/90:156behandlats av en särskild kommitté (CAHCT). Kommittén sammanträdde Bilagaen gång . Därvid diskuterades bl.a. formerna för Europarådelsfortsalla arbete med gränsöverskridande samarbete och tillämpningen av deneuropeiska ramkonventionen om samarbete över riksgränser mellan lokala ochregionala samhällsorgan. Fackminislerkonferenserför ministrar med ansvar för kommunala frågor hålls som regel vart annal år.Nästa europeiska kommunminislerkonferens äger mm i (Bergen). Huvudtemat skall då vara frågan om minskad statlig reglering ochkontroll av verksamhet. Bl.a. kommer de nordiska frikommunförsökenalt tas upp. RekommendationenR(89)l behandlar frågor om bidrag lill make efter äktenskapsskillnad i syfteall åstadkomma ekonomisk likställdhet mellan makarna. Irekommendationen R(89)2 ges vissa riktlinjer angående insamling och användningav persondala för anslällningsändamål i allmän eller enskild verksamhet. Denlar främst sikte på inlegritelsskyddande åtgärder. Enligtrekommendationen R(89)8 bör del på del förvallningsrältsliga området finnasmöjlighet lill visst provisoriskt domstolsskydd för enskilda i förvaltningsärenden. RekommendationenR(89)9 behandlar daloranknuten brottslighet. Den bygger på en rapport från enexpertkommitté inom . Rapporten innehåller bl.a. riktlinjer för hurde nationella lagarna bör vara utformade för all motverka datorrelateradbrottslighet. Enligt rekommendationen bör medlemsstaterna beakta rapporten ochdess riktlinjer när de ser över sådan lagstiftning som berörs av rapporten. Irekommendationen R(89)12 om undervisning för intagna i kriminal-anstalt framhållsall utbildning utgör ell mycket väsentligt inslag när det gäller de intagnasåteranpassning.