prop · GD03160 · 1989-12-31 00:00:00 — I motiven angavsbeträffande stiftare att dessa i vissa fall är underkastade såväl kriminelltansvar som ersättningsskyldighet för sina åtgärder vid bolagets bildande.Beträffande likvidatorer angavs all del inle torde finnas giltiga gmnder förall i detta hänseende göra skillnad mellan styrelseledamöter och likvidatorer. motion lill andra kammare föreslog motionären altutlandssvenskar i fråga om rätlen all vara stiftare och styrelseledamot sålångt möjligt skulle likställas med hemmasvenskar. Motionären åberopade, fömtombillighetsskäl och ideella synpunkter, att del torde vara elt rent svensktintresse att ullandssvenska kapacileler kunde engageras i det svenskaekonomiska livet. Detla förslag berörs kortfattat i förarbetena lill lagen (1944:705)om aktiebolag. Som skäl för all inle införa en sådan liberalisering avseendestiftare anfördes i utredningen följande. "Då det är av vikt alt stiftarekan fullgöra sina förpliktelser i fråga om övervakning av bolagsbildningen ochalt om han brister hämtinnan såväl skadeslåndsskyldighet som straffansvar kangöras gällande mot honom, är det tydligt, att i varje fall beträffandeflertalet stiftare av etl aktiebolag krav måste uppställas ej blott å svensktmedborgarskap ulan även å bosättning inom riket". Beträffandestyrelseledamöter anfördes följande. "Den skyldighet all dellaga iledningen av och tillsynen över bolagels angelägenheter som åvilar styrelseledamotfömtsätter ... att styrelseledamot ulan omgång kan hålla sig underrättad om bolagelsförhållanden. Härvid är personlig förbindelse med verkställande direktör ochövriga styrelseledamöter av stor betydelse. Från dessa synpunkter anserberedningen praktiska betänkligheter möta mol förslaget". Dessutomanfördes all tidsförhållandena inle var gynnsamma för en ändring av reglerna. I1944 års lag infördes bestämmelser om verkställande direktör och o I samband härmed infördes krav på att dessa Prop. 1989/90:160skulle vara svenska medborgare och bosatta i . Samma krav inför- Bilaga 2 des för revisorer. År1969 infördes en ändring aktiebolagslag. Denna ändring innebar alldispens kunde medges för hela styrelsen mot tidigare för en tredjedel.Anledningen lill ändringen var all man därigenom underlättade en långtgåendeform av samarbete på näringslivels område genom sammanslagning av förelag iskilda nordiska länder lill gemensamma bolag eller bildande av bolag meduppgift att driva rörelse i flera sådana länder. 1.2Aktiebolagslagen (1975:1385) Aktiebolagsutredningensarbete syftade lill att uppnå nordisk rällslighel på aktiebolagslagstiflningensområde. I sill förslag lill aktiebolagslag m.m. (SOU 1971:15) föreslogutredningen all kravet på att stiftare, styrelseledamot, verkställandedirektör, revisor och likvidator skall vara svenska medborgare slopas och altendast etl bosällningskrav med möjlighet lill dispens bibehålls. Utredningenanförde att "genom bosladskravet tillgodoses intresset av allvederbörande är underkastad landels jurisdiktion och alt ansvaret för hansverksamhet kan utkrävas inför landels domstolar ". Utredningen påpekadealt enligt lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt förelag attidka näring här i riket finns föreskrift all verkställande direktör skall varabosatt här i landet men denne behöver inle vara svensk medborgare. Iprop 1975:103 konstaterar man all syftet med den då gällande aktiebolagslagensbestämmelser var alt garantera att ledningen av bolagen ligger i svenskahänder. 1 den nya aktiebolagslagen behöll man kravet på svensk nationalitet ochbosättning i landet med möjlighet lill dispens i varje särskilt fall.Föredragande statsrådet uttalade all utredningen om utländska övertaganden avsvenska förelag bl. a. hade alt pröva frågor om i vilken utsträckning kravet påsvensk nationalitet och bosättning i landet borde behållas såsom instrument föratt kontrollera utländsk etablering i landet. Han ansåg att dettautredningsarbete inte borde föregripas men alt önskemålet att kunna låtamedborgare i andra nordiska länder delta i ledningen av svenska bolag kundetillgodoses genom dispensförfarandet. Vidare anförde han följande. "Vid endispensprövning bör särskild hänsyn tas lill om den person dispensansökningengäller kan antas ha fömtsättningar alt förstå och ta häsyn lill allmänt rådandeuppfattningar om hur förelag bör drivas och hur relationerna till de anställdabör skötas. Gäller ansökan en medborgare i ett annat nordiskt land är uppenbariigenförutsättningarna för bifall särskilt gynnsamma." Kommerskollegiumändrade i viss del sin handläggning av dispensansökningama med anledning avföredragandens uttalande angående vilka krav som borde ställas på de personersom skulle medges dispens. Kollegiet träffade en överenskommelse med vissafackliga organisationer om en försöksverksamhet av innebörd att ansökningar idispensärenden regelmässigt skulle sändas till berörda fackförbund föryttrande. Utredningenom utländska övertaganden av svenska företag (SOU 79 1978:73) tog sedemera uppfrågan om en liberalisering av bestämmelser- Prop. 1989/90:160 na. Utredningenansåg att stor betydelse måste tillmätas den utveckling Bilaga 2 som dispensförfarandelundergått och anförde bl. a. följande. "Den tidigare prövningen inomkommerskollegium synes ha varit tämligen summarisk. Åtgärder för en meraomfattande prövning har emellertid vidtagits. Sålunda inhämtasnumera regelmässigt yttranden från fackliga organisationer i dispensärendena. Etltotalt eller partiellt upphävande av nationalitets- och bosältningskravelskulle alltså innebära all denna särskilda möjlighet förarbetstagarorganisationerna alt utöva inflytande på bolagsorganenssammansättning bortfaller. Värdet av detta remissförfarande kan visseligendiskuteras. I sakens natur ligger att del vid ansökningstillfället måste finnasbegränsade möjligheter all pröva om den person dispensansökningen gäller kanantas ha fömtsättningar all förstå och ta hänsyn lill här i landet rådandeuppfattningar och hur förelag bör drivas och hur relationerna lill de anställdabör skötas. Gmndval för en sådan bedömning torde i allmänhet föreligga endast ide fall vederbörande tidigare utövat uppdrag eller befattning i svenskt bolag.En meddelad dispens kan emellertid tidsbegränsas eller återkallas.Dispensförfarandet ger alltså möjligheter att ompröva frågan om den berördabolagsfunktionärens lämplighet. Enligt utredningens mening bör med hänsyn tilldessa omständigheter kravet på svensk nationalitet och bosättning i landet behållas.Vad som sagts innebär emellertid inle all utredningen menar att praxis idispensärendena bör bli mer restriktiv". Kommerskollegiumföreslog i skrivelse till regeringen all bestämmelserna i 8kap 4 § aktiebolagslagen och 22 § lagen om ekonomiska föreningar skulle ändrasså att även annan än i bosall svensk medborgare skulle kunna varastyrelseledamot ulan att särskilt tillstånd därför krävdes, om andelen sådanaledamöter utgjorde högst en tredjedel av ledamöter. För aktiebolagskulle detta dock gälla endast under förutsättning att bolagels aktiekapitalinte uppgick lill . Sammanfattningsvis anförde kollegiet attdet knappast längre fanns starka skäl alt upprätthålla restriktionerna fulltut. De anställdas insyn och inflytande i många företag hade ökat. Del varologiskt att kräva särskilt tillstånd av invandrare med permanentuppehållstillstånd för alt besätta minoriletsposter i aktiebolags styrelser närdessa inle behövde näringstillstånd. Del var onödigt all pröva minoriletsposteri en styrelse om utländskt rättssubjekt medgetts särskilt tillstånd föraktieförvärv i företaget. Vidare var en viss inskränkning i kollegietsverksamhet nödvändig för att uppnå de sparmål kollegiet ålagts för budgetårel1984/85. Enviss liberalisering av bestämmelserna infördes den i och med att den nuvarande lydelsen av 8 kap 4 § aktiebolagslagen trädde i kraft. Denna innebär att nordiska medborgare nu likställs med svenska medborgare när det gäller rätten att inneha styrelseuppdrag. Vidare kan halva antalet styrelseledamöter vara bosatta i annat nordiskt land än . Som skäl för liberaliseringen anförde föredragande statsrådet följande. "Etl betydande antal ärenden hos kommerskollegium om di spens från kraven på svensk nationalitet och bosättning här i landet gäller nordiska medborgare. Dessa beviljas också regelmässigt den begärda di- 80 spensen.Avsevärda kostnader skulle därför sparas in och en byråkratisk Prop.1989/90:160 omgångskulle undvikas, om aktiebolagslagens krav i dessa hänseenden Bilaga 2 mjukasupp i fråga om nordiska medborgare. En sådan lagändring kan ocksåses som ell positivt bidrag lill nordiskt samarbete i allmänhet och slårdessutom väl i samklang med strävandena att ytterligare harmonisera dennordiska akliebolagslagsliflningen". Tillämpningenav de liberalare reglerna avseende nordbor har medfört vissa problem, varförkollegiet i skrivelse lill regeringen föreslog en ny lydelseav 8 kap 4 § aktiebolagslagen. Enligt förslaget borde som huvudregel gälla attstyrelseledamot skulle vara nordisk medborgare och bosatt i om interegeringen eller annan myndighet som regeringen bestämmer för särskilt falltillåter annal. Någon reaktion på detta förslag har vi ännu inle fåll. 1.3Lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar samt lagen (1980:1102) om handelsbolagoch enkla bolag 1förarbetena lill lagen om ekonomiska föreningar saml lagen om handelsbolag ochenkla bolag utvecklas inle motiven för kraven på svenskt medborgarskap ochbosättning i närmare. 2Kommerskollegiets handläggning och praxis Antaletdispensansökningar ökade kraftigt fram t.o.m. då de uppgick lill 1 945.I och med den liberalisering som genomfördes beträffandenordiska medborgares rätt all vara styrelseledamöter sjönk antaletdispensansökningar och uppgick lill 1 320. ökade antaletåter något. Antalet dispensansökningar har därefter fortsatt att öka ochuppgick lill 754 ärenden jämfört med 634 ärendenunder . Kollegietavsätter ca för handläggningen av dessa ärenden. Ca 60 procentav liden utgör handläggningstid i egentlig mening och avser tidför diarieföring, utskrifter, expediering, regislerfö-ring, telefonkontaktermed de sökande m. m. Dentotala tid det tar att handlägga etl enskilt ärende från det att ansökningenkommer in till kollegiet lill det att beslutet expedieras varierar kraftigt.Ansökningar som inte remitteras till andra myndigheter m. fl.avgörs inom mindreän . Ansökningar som skall remitteras tar däremot omkring en månad. Ienstaka fall, främst då ansökningshandlingarna inle är kompletta vidingivandet eller då det förekommer anmärkningar mot den person ansökningenavser, är handläggningstiden längre. Deremissinstanser som förekommer är länsstyrelseni det län där personen är bosatt defackliga organisationer som organiserar minsl tio anställda vid det 6 1989/90. Länsstyrelsemaundersökte tidigare företagets ekonomiska ställning för Prop. 1989/90:160 allutröna om man genom att driva verksamhet i bolagsform sökt kringgå Bilaga 2 desträngare kraven som gällde för näringstillstånd. Sedan minimiaklieka-pilaleihöjts till och kraven för all få näringstillstånd mildrats gör länsstyrelsemaingen sådan undersökning. utför man endast van-delsprövning av denperson ansökningen avser. Länsstyrelsema skickar därför oftast ärendena påunderremiss lill polismyndigheten och kronofogdemyndigheten i det distrikt därpersonen är bosatt, ibland också lill försäkri ngskassan. Remisslill blir aktuell endast om den person en ansökan avser är bosatti . Är personen bosall utomlands saknas möjligheter att införskaffaunderlag för all genomföra en vandelsprövning. Ansökningarom tillstånd för en verkställande direktör remitteras också till statensinvandrarverk för kontroll av all personen har uppehålls- och arbetstillstånd. Remissernalill de fackliga organisationema har till ändamål belysa den blivandebefattningshavarens fömtsättningar att förslå och la hänsyn lill här i landetrådande uppfattningar om hur förelag bör drivas och hur relationema till deanställda bör skötas. Tidigareremitterades alla dispensansökningar till berörda fackförbund. Numeraremitteras inte ansökningama lill fackförbunden om det på förelaget finnsfärre än tio anställda som är organiserade inom förbundet. Ansökningamaremitteras inte heller om sökanden lill ansökningshand-lingama fogar ell intygfrån de lokala fackliga föreningama eller en kopia av protokoll från en MBL-förhandlingsom visar att personalorganisationerna inte har något att invända mot valet avpersonen i fråga. 2.2Ärenden avgjorda underförstå och tredje kvartalen 1986 Föratt få en bild av hur lagstiftningen och dispensmöjlighelerna tillämpas har vikartlagt samtliga ärenden som avgjorts under första och iredje kvartalen 1986.Totalt uppgår antalet diarieförda ärenden till 716. Av dessa ärenden har 36 avskrivits,huvudsakligen pga. alt tillstånd inte behövts eller att ansökningenåterkallats. Ansökningama avsåg tillstånd för personer att inneha ett ellerflera uppdrag i aktiebolag eller ekonomisk förening. Kollegiet medgav tillståndför 908 uppdrag i aktiebolag och 16 uppdrag i ekonomisk förening. Tillståndenfördelas på olika uppdrag på följande sätt. Anmärkning "Övriga uppdrag" avser stiftare,firmatecknare och revisor. En ansökan om tillståndall vara styrelseledamot i aktiebolag avslogs Prop. 1989/90:160 under dennaperiod. Vidare avslogs en ansökan om all vara verkställande Bilaga 2direktör. Båda avslagen motiverades med all personema i fråga gjort sig skyldigalill brott som hade anknytning lill näringsverksamhei. 2.2.1Ledamöter och suppleanter i aktiebolags styrelser 503resp 160 personer medgavs under första och Iredje kvartalen 1986 tillstånd allvara ledamöter och suppleanter i aktiebolags syrelser. var utomnordiskamedborgare (tabell 1). av de tillstånd som medgavs avsåg personer som var verksamma imindre bolag dvs. bolag med aktiekapital . Ca 30 procentavsåg personer som var verksamma i bolag med elt aktiekapital överstigande 1miljon kr. Merän hälften av de personer som medgavs tillstånd all vara ledamot ellersuppleant i bolagen med ell aktiekapital om högst var bosatta iSverige. Motsvarande andel för de personer som var verksamma i bolag medaktiekapital var . Denna skillnad tordefrämst bero på skilda ägarförhållanden. I bolag med aktiekapital upp lill avsåg nästan tillstånd personer som var verksamma i fåmans-eller familjebolag som de själva ägde och drev. De större bolagen däremot ägdesofta, direkt eller indirekt, av utländska juridiska personer. Enligtpraxis medges regelmässigt tillstånd för nordiska medborgare bosatta utanförNorden eller icke nordiska medborgare all vara styrelseledamöter under fömtsättningatt dessa inle uppgår lill mer än en tredjedel av hela antaletstyrelseledamöter. Dispens upp lill tredjedelsgränsen medges regelmässigt. Förall elt bolag, efler del all dispens har medgetts, inle skall kunna ändrastyrelsen så all den inle längre uppfyller denna andels-mässiga relation ellerbeslut skall kunna fattas när exempelvis endast utomnordiska medborgare ärnärvarande förses tillståndet med villkor. Vilkoret formuleras så alt "högsten tredjedel av såväl styrelseledamöter som antalet i variestyrelsebeslut dellagande får vara nordiska medborgare bosatta utom Nordeneller icke nordiska medborgare". Villkoret kombineras oftast med delytterligare villkoret all styrelsens ordförande skall vara en i bosattnordisk medborgare. Skälför längre gående dispens går inle all ange generellt. Det ligger i sakensnatur att de särskilda skäl ell förelag åberopar för all få ha en styrelse som lillmer än en tredjedel består av lillslåndsplikliga personer varierar och måstebedömas från fall till fall. Vissa skäl är dock relativt vanligt förekommande.Exempel på sådana skäl är de följande. Bolagelshuvudsakliga verksamhet är förlagd utomlands (exempelvis holdingbolag). - Bolagelsverksamhet regleras av ell samarbetsavtal som träffats av intressenter i flera länder. Enligt avtalet skall representanter för alla inlres senler ingå i styrelsen. Bolagetär dotterbolag till ell utländskt företag och har få anställda i (exempelvis försäljningsbolag). Bolaget kan ange starka skäl för all 83 vissapersoner bör ingå i styrelsen och denna skulle bli otymplig med Prop.1989/90:160 hänsyn till verksamhetens omfattning om andelsrelalionen skulleupprätt- Bilaga 2 hållas fullt ut. Bolaget är myckel litet. Jämför i övrigt ovanslående strecksats. 75procent av de tillstånd som under första och Iredje kvartalen 1986 medgavs allvara ledamot eller suppleant i aktiebolags styrelser faller inom ramen för denpraxis, som innebär all högst en tredjedel av antalet styrelseledamöter fårvara utomnordiska medborgare eller nordiska medborgare bosatta utanför (tabell 2). Tillståndsom innebar all mer än en tredjedel av antalet ledamöter fick vara utomnordiskamedborgare eller nordiska medborgare bosalla utom medgavs främst förpersoner verksammma i fåmans- eller familjebolag (tabell 3). Kollegietmedgav under första och tredje kvartalen 1986 97 tillstånd avseendeverkställande direktör och sex tillstånd avseende vice verkställande direktör.Ca 60 procent av dessa befattningshavare var bosalla i , iövriga och utanför (tabdl 4). Enverkställande direktör bör, för att kunna sköta de uppgifter denne har enligtaktiebolagslagen, vara bosatt i . I de fall undantag från dennahuvudregel gjorts har det avsett personer i bosalla nära den ort därverksamheten bedrivs. När del gäller personer bosalla utanför har det iallmänhet varit fråga om temporära lösningar och tillstånden hartidsbegränsats. Ansökningaravseende andra uppdrag än styrelseledamot och -suppleant saml verkställandedirektör i aktiebolag eller uppdrag i ekonomiska föreningar var förhållandevisfå. Stiftare och firmalecknare medges regelmässigt tillstånd. Eftersomlikvidator ulses av allmän domstol som får antas ha fömtsättning att utse enför uppdraget lämpad person, medges även dessa tillstånd regelmässigt. Praxisvad gäller styrelseledamot i en ekonomisk förening är densamma som förstyrelseledamot i aktiebolag. Någon ansökan enligt lagen om handelsbolag ochenkla bolag har inte kommit in under första och Iredje kvartalen 1986. Underförsta och Iredje kvartalen 1986 var 278 ärenden föremål för remissbehandling då antingen personema ansökningama gällde var bosat ta i varför redbarhetsprövning hos var möjlig och/el ler avsåg ansökningama befattningshavare i förelag med minsl tio anställ- 84 daanslutna till en facklig organisation. Av yttrandena från Prop.1989/90:160 framkom all ett tiotal personer blivit dömda för brott (trafikbrotthar inle Bilaga 2 räknats med). Itvå fall avslogs ansökan på gmnd av brottslighet som haft visst samband mednäringsverksamhet. En av dessa ansökningar avsåg styrelseledamot, den andraavsåg verkställande direktör. Remisstill fackliga organisationer förekom i 18 ärenden. Inte i något fall har mananfört särskilda synpunkter i personfrågorna. Idetla sammanhang bör nämnas att till ca 60 ansökningar fogals intyg frånpersonalorganisationerna i bolagen eller protokoll från MBL-förhand-lingar medpersonalorganisationerna varav framgått all dessa ej haft något att invända. Ifem ärenden har arbelslagarledmölerna i bolagets styrelser deltagit i valen avverkställande direktör. I dessa ärenden har någon remiss till de centralafackliga organisationerna inle ansetts nödvändig. Tillstånd att vara styrelseledamot eller -suppleant iaktiebolag fördelat på uppdrags-havarnas nationalitet och bosättning resp.aktiebolagens aktiekapital. Första och tredje kvartalen 1986. Medborgarskap Bosättning , tkr 50<200 >200, >1000 Summa <1000 235 5 106 346 Tabell 2 Prop. Tillstånd att vara styrelseledamot eller -suppleant iaktiebolag fördelat på bolagets aktiekapital och uppdragets art samt de villkorsom ställts upp för tillståndet. Första och tredje kvartalet. Aktiekapital, tkr Summa Totah 50<200 >200 <1 000 > 1000 Högst 1/3 av sty- 279 26 49 11 121 43 449 80 529 relsenoch i beslut får vara nordiska medborgare utanför eller icke nordiskamedborgare Högst 1/2 i 28 9 6 3 5 3 39 15 54 styrelsen och i beslut får vara nordiska medborgare utanförNorden eller icke nordiska medborgare Skall vara bo- 24 27 - - - - 24 27 51 Minst hälften i 2 9 13-4 3 16 19 styrelsebeslut skall vara bosatta i Övriga villkor/ 15 10 I 3 12 9 28 22 50 Summa 348 81 57 20 138 59 543 160 703 Villkoret att minst hälften i styrelsebeslut skallvara bosatta i avser uteslutande medborgare i samt ,, och Tillstånd att vara styrelseledamot och -suppleant i fåmans-ZfamilJeaktiebolagfördelat på uppdragshavarens bosättningsland och de villkor som ställs upp förtillståndet. Första och tredje kvartalen 1986. Prop.1989/90:160 Bilaga 2 Högst 1/3 i styrelsen 95 och i beslut får vara nordiska medborgare utanför Nordeneller icke nordiska medborgare Högst 1/2 i styrelsen 24 och ibeslut får vara nordiska medborgare utanför eller icke nordiska medborga- Minst 1/2 i styrelse- 2 beslutskall vara bosatta i Anm. I detta sammanhang betraktas ett bolag som fåmansbolagendast om det ägs av högst tre fysiska personer, har högst fem anställda ochhar ett aktiekapital om högst . Antalet delägare kan dock vara störreom dessa är släkt med va. "andra (familjebolag). Tillståndatt vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i ett aktiebolagfördelat på befattningshavarnas bosättningsland. Första och tredje kvartalen1986. PMom nationalitets- och hemvislkrav för bolagsslyrelsemedelmmar i EG- Bilaga2 ländema, och Enligtden svenska Aktiebolagslagen 8:4, skall medlem i en aktiebolagssly-relse varasvensk medborgare och ha hemvist i . Nordiska medborgare likställs medsvenska. kan dock bevilja dispens från dessa krav. Motsvarandebestämmelser, främst inom EG, upptas i del följande. Till en början behandlas EG-lagstiftningenpå området och sedan förhållandena i de enskilda ländema. ,art 7, innehåller ell generellt förbud mot diskriminering p.g.a. nationalitet.Denna allmänna bestämmelse fungerar subsidiärt i förhållande lill särskildabestämmelser om nondiskriminering och fyller ut luckor i regelsystemet. I art48:2 stadgas all arbetskraftens fria rörlighet innebär avskaffande av alldiskriminering på gmnd av nationalitet mellan medlemsslatemas arbetstagare ifråga om arbete, lön och övriga anställningsvillkor. Fleradirektiv har utfärdats gällande bolagslagsliflning. Dessa tar emellertid inleupp bestämmelser angående nationalitets- eller hemvistkrav förstyrelsemedlemmar. 1 stället får man söka ledning i de rättsakter som utfärdatsangående arbetskraftens fria rörlighet och i viss mån etableringsfriheten. Styrelsemedlemmarkan anses omfattas av arbetstagarbegreppet, detta begrepp har en mer vidsräcktbetydelse i gemenskapsrätten än i den nationella rätten. Avgränsningsproblemkan uppstå för bestämmande av regler om verkstäl lande direktör i bolag. Frågan är om de ska klassificeras som arbetstagare och omfattas av art 48 i RomF, eller omfattas av reglerna om etablerings frihet, dvs. självständig förvärvsverksamhet, art 52. anser all klassificeringen av VD:n i viss mån är avhängig av deras ställning i nationell rätt. Enligt dansk rätt anses en verkställande direktör som arbetskraft, men då kan del påpekas all en dansk VD inle har en lika självständig ledningsfunktion i bolaget som tex en VD i . Indel ningen i regler om arbetstagare och självständiga yrkesutövare gör dock 88 förmodligeningen skillnad i praktiken i föreliggande fråga, eftersom både Prop.1989/90:160 arbetstagaren och den självständiga yrkesutövaren enligt fördragethar rätt Bilaga 2 lill icke-diskriminerande behandling. nationalitet och bosättningsort behandlas i förordning 1612/68 EEC omarbetskraftens fria rörlighet. Förordningar är gällande imedlemsstaterna (RomF art 189). Ipreambeln fastslås att den fria rörligheten är en gmndläggande rättighet ochalt principen om nondiskriminering innebär all alla EG-medbor-gare har sammaföreträdesrätt lill anställning som nationella arbetstagare. Art1 stadgar alla EG-medborgares lika rättighet alt, oavsett hemvist, la