prop · GD03117 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:117 med förslag till lag om särskilt pensionstillägg tillfolkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås införande av särskilt pensionstillägg till folkpension förlångvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Förslaget avser att kompenseraföräldrar som på grund av vård av ett sjukt eller handikappat barn under lång tidhar gått miste om förvärvsinkomster och därmed fått låg ATP eller inte allsfått sådan pension. Det särskilda pensionstillägget utges till folkpension iform av ålderspension. Rätt till förmånen har en förälder som har vårdat ettsjukt eller handikappat barn under och därvid har avstått frånförvärvsarbete. Storleken av det särskilda pensionstillägget beräknas på gmndvalav det antal vårdar som föräldem räknas till godo, lägst 10 och högst 15. PensiönstiUäggetutges med ett belopp som per kalenderår motsvarar lägst 25 och högst avbasbeloppet. Förmånen skall vara befriad från inkomstskatt. Administrationenav det särskilda pensionstillägget föreslås bli en uppgift förriksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna. Kostnadernaför det särskilda pensionstillägget beräknas till 34 milj. kr. per år.Kostnaderna föreslås belasta ett nytt anslag. Bestämmelsernaom pensionstillägget tas in i en särskild lag, som avses träda i kraft den 1januari 1991. Vidareföreslås i propositionen konsekvensändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkringoch kommunalskattelagen (1928:370). 1 1989/90. 1 saml Nr 117 1 Förslag till Prop. Lag om särskilt pensionstillägg till folkpension förlångvarig vård av sjukt eller handikappat barn 1 § Till folkpension i form avålderspension utges ett särskilt pensionstillägg för år räknat enligt vad somsägs i denna lag. 2 § Det särskildapensionstillägget utges till förälder som har vårdat sjukt eller handikappatbarn under minst tio vårdar och därvid har avstått från förvärvsarbete. Detsärskilda pensionstillägget kan förutom till förälder utges till någon annansom i övrigt uppfyller förutsättningarna enligt första stycket och som undervårdåren 1. i egenskap av särskiltförordnad förmyndare har haft den rättsliga vårdnaden om barnet, 2. med socialnämndens medgivandehar haft hand om barnet för stadigvarande vård och fostran i syfte attadoptera det, eller 3. har varit gift med barnets föräldereller har haft barn med denne, om de varaktigt bott tillsammans. Densom i egenskap av särskilt förordnad förmyndare hade vårdnaden om barnet vidden tidpunkt då det fyllde eller vid den tidigare tidpunkt då det ingickäktenskap skall för tid därefter likställas med en vårdnadshavare enligt andrastycket 1. 3 §I Med ett vårdar avses ett kalenderår under vilket 1. föräldernunder större delen av året har vårdat sjukt eller handikappat barn och 2. barnetunder större delen av året har fått hel förtidspension eller heU sjukbidrag jämte handikappersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 4 §Storleken av det särskilda pensionstillägget beräknas på grundval av det antal vårdar som föräldern räknas till godo. Till gmnd för beräkningen av pensionstillägget får läggas högst femton vårdar. Vidberäkningen bortses för vilket föräldern enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring 1. harfått förtidspension eller sjukbidrag under större delen av kalender året, 2. hartillgodoräknats pensionspoäng, 3. skulle ha tillgodoräknatspensionspoäng om tilläggspensionsavgift hade betalats inom föreskriven tid, 4. skulle ha tillgodoräknatspensionspoäng om undantagande från försäkringen för tilläggspension enligt 11kap. 7 § i lagmmmets lydelse före inte hade gällt för honom. Förår efter det då föräldern fyllt får vårdar inte tillgodoräknas honom.Detsamma gäller för år då föräldern enligt 6 kap. I § tredje stycket samma laghar tagit ut ålderspension före den månad under vilken han fyllt . 5 §För tio tillgodoräknade vårdar är det särskilda pensionstillägget per kalenderår av basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring.För varje vårdar som tillgodoräknas där- Prop. 1989/90:117 utöver ökartillägget av basbeloppet. Förden som har böriat ta ut sin ålderspension tidigare eller senare än den månadunder vilken han fyller minskas respektive ökas det särskildapensionstillägget i motsvarande mån som pensionen skall minskas eller ökas vidförtida och uppskjutet uttag enligt 6 kap. nämnda lag. 6 §öm inte annat följer av denna lag skall vad som föreskrivs om folkpension i lagen (1962:381) om allmän försäkring eller i annan författ ning tillämpas på särskilt pensionstillägg. Detta skall dock inte gälla i fråga om samordning med livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeför säkring eller sådan livränta som avses i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäk ring. Ifråga om inkomstskatt gäller särskilda föreskrifter. 7 §Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, riksförsäkrings verket får meddela de föreskrifter som behövs för verkstäUighet av denna lag. Dennalag träder i kraft . Till grund för rätt till ellerberäkning av särskilt pensionstillägg får inte läggas vård som getts före år1964. Med ett vårdar enligt 3 §likställs varie kalenderår till och med , undervilket föräldern har vårdat sjukt eller handikappat barn som inte uppnått 16års ålder och bamet har fått vårdbidrag i form av invaliditetsersättning a) i fråga om , och b) i fråga understörre delen av året. Medhandikappersättning likställs invaliditetstillägg enligt 9 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring i detta lagrums lydelse före den Ijuh 1975. Enförälder som är född under något av åren 1911 1927 får tillgodoräknas vårdar även under vilket han fyllt , om han inte enligt 6 kap. 1 § tredje stycket nämnda lag har tagit ut ålderspension före den månad under vilken han fyllt . ti /90. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 2kap. 12 § och 9kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring'skall ha följande lydelse. Förvarje dag då en pensionsberättigad, som är bosatt här i landet, får sjukhusvårdpå gmnd av sjukdom skall ta ut en avgift enligt vad som angesi denna paragraf Avgifttas ut från den som uppbär hel ålderspension. Avgift tas även ut från den somuppbär hel förtidspension och som under tid med sådan pension erhållitsjukhusvård på gmnd av sjukdom . Avgiften beräknas av med hänsyn till storieken vid vårdtillfället av pensionsförmåner i form av ålderspension och förtidspension enligt denna lag samt pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionsriUskott. Avgiften skall utgöra en tredjedel av summan av förmånema räknade per dag, dock högst för varie vårddag. Vid beräkningen av avgiften per vårddag skall förmånemas månadsbelopp delas med 30. Avgiften per vårddag avmndas till närmast lägre hela krontal. Avgiften för en kalendermånad får aldrig överstiga avgiften . Avgiftenberäknas av med hänsyn till storleken vid vårdtillfället avpensionsförmåner i form av ålderspension och förtidspension enligt denna lag, pensionstillskottenligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och särskiU pensionstillägg enligtlagen (1990:000) om särskiU pensionstillägg tid folkpension för långvarigvård av sjukt eller handikappat barn. Avgiften skall utgöra en tredjedel avsumman av förmånerna räknade per dag, dock högst för varie vårddag.Vid beräkningen av avgiften per vårddag skall förmånemas månadsbelopp delasmed 30. Avgiften per vårddag avmndas till närmast lägre hela krontal. Avgiftenför en kalendermånad får aldrig överstiga avgiften . Avgiftentas ut genom avdrag vid utbetalning av sådana pensionsförmåner som är avgiftsgmndandeenligt andra och tredje styckena. beslutar om sådant avdrag.Om avdrag inte kan göras på gmnd av att avgiftsgmndande förmåner inte längrelämnas, skall någon avgift inte tas ut. Inte heller skall avgift tas ut ompensionsförmånerna vid vårdtillfället eUer avdragstillfället är nedsatta enligt10 kap. 2 § eller uppbärs av annan än den pensionsberättigade enligt 10 kap. 3§. Avgiftema tillfaller den allmänna försäkringen. ' Ugenomtryckt 1982:120. Senaste lydelse 1988:1543. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 6§ Om pensionstillskott, hustmtill- Om pensionstiUskott, hustmtill- lägg och kommunalt bostadstillägg lägg och kommunaU bostadstillägg gälla särskilda bestämmelser. samt särskiU pensionstillägg gäller Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1990:000) om ändring i lagen (1990:000)om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att 19 § samt ikraftträdande- och övergångsbestämmelsema till lagen(1990:000) om ändring i lagen (1990:000) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) skall ha följande lydelse. 19§'Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vadsom vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vad som förvärvats genomarv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva; vinstvid icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andra fall än som avses i 35 §3 4 mom.; vinsti svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på här i riket utfärdadepremieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinstdragningpå utländska premieobligationer, som uppgår till högst ; ersättning,som på gmnd av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke ersättningen gmndas påförvärvsinkomst av eller högre belopp för år eller utgörföräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lag eller särskildförfattning, som utgått annorledes än på gmnd av sjukförsäkring, som nysssagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller under militärtjänstgöringeller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd ellerlagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän om icke ersättningen gmndaspå förvärvsinkomst av eller högre belopp för år, ävensomersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någon på gmnd avannan försäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dock att tillskattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension eller i form avlivränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., såock ersättning som utgår på gmnd av trafikförsäkring eller, med nedan angivetundantag, annan ansvarighetsförsäkring eller på gmnd av skadeståndsförsäkringoch avser förlorad inkomst av skattepliktig natur; ersättningpå gmnd av ansvarighetsförsäkring enligt gmnder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer tiU den delersättningen utgår under de första trettio dagama av den tid den skadade är arbetsoförmögenoch beräknas så att ersättningen uppgår för insjuknandedagen till högst 30kronor och för övriga dagar till högst för dag; belopp,som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på gmndav kapitalförsäkring; försäkringsersättningeller annan ersättning för skada på egendom, dock att skatteplikt föreliggerdels i den mån ersättningen avser driftbyggnad på jordbmksfastighet, byggnad påfastighet som avses i 24 § 1 mom., byggnad som är avsedd för användning iägarens rörelse eller sådan del av värdet av markanläggning som får dras avgenom årliga värdeminskningsavdrag, dels i den mån köpeskilling, som skulle hainflutit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts, hadevarit att hänföra till intäkt av fastighet eller av rörelse och dels i den månersättningen eljest motsvarar 6 'Med nuvarande lydelse avses den i prop. 1989/90:74 föreslagna lydelsen. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:117 skattepliktigintäkt av eUer avdragsgill omkostnad för fasdghet eller rörelse; vinstandel,återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på gmnd av annanpersonförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkringsom tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, som utgått på gmnd avskadeförsäkring, och premieåterbetalning på gmnd av skadeförsäkring, för vilkenrätt tiU avdrag för premie icke förelegat; ersättningjämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningen gmndaspå förvärvsinkomst av eller högre belopp för år; periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som icke utgör vederlag vidavyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 avanvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; stipendiumsom är avsett för mottagarens utbildning och inte utgör ersättning för arbetesom har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning; studiestödenligt 3 eller 4kap. studiestödslagen (1973:349), intematbi-drag, studielån ochresekostnadsersättning enligt 6 och 7 kap. samma lag samt sådant särskiltbidrag vilket enligt av regeringen eller statlig myndighet meddeladebestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem ifråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav den bidragsberättigadeicke göra avdrag för kostnader som avsetts skola bestridas med bidrag avförevarande slag; allmäntbambidrag och förlängt bambidrag; löneller annan gottgörelse, för vilken skall erläggas skatt enligt lagen (1958:295)om sjömansskatt; kontantunderstöd,som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättningenligt 9 kap. handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen om allmän försäk- 2 och 3 §§ lagen om allmän försäk ring, sådan del av vårdbidrag enligt ring, sådan del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag som - 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag som utgör ersättning för merkostnader, utgör ersättning för merkostnader, ersättning för memtgifter för resor ersättning för memtgifter för resor enligt 3 kap. 7 a § samma lag eller enligt 3 kap. 7 a § samma lag eller enligt 3 kap. 5 d § lagen om arbets- enligt 3 kap. 5 d § lagen om arbets skadeförsäkring eUer 10 § lagen om skadeförsäkring eller 10 § lagen om statligt personskadeskydd samt statligt personskadeskydd, särskilt hemsjukvårdsbidrag och hem- pensionstillägg enligt lagen (1990: vårdsbidrag, som utgår av kommu- 000) om särskiU pensionstillägg till nala eller landstingskommunala folkpension för långvarig vård av medel till den vårdbehövande; sjukt eller handikappat barn samt hemsjukvårdsbidragoch hemvårdsbidrag, som utgår av kommunala eller landstingskommunala medel tiUden vårdbehövande; kommunaltbostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustmtillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension; kommunaltbostadstillägg till handikappade; bostadsbidragsom avses i lagen (1988:786) om bostadsbidrag; bidragenligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska bam; 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ersättningsom fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel till den som utan att det skett yrkesmässigt inställt sig inför domstol eller annanmyndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersättningför tidsspillan; sådangottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från personalstiftelseur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vid första tillfälledylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelsesom arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ejägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka avdrag icke åtnjutitsvid avsättning till stiftelsen; intäkterav försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som denskattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsårinte överstiger , såvida intäkterna inte kan hänföras till rörelsesom den skattskyldige driver eller utgör lön eller liknande förmån; räntaenligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 69 § 1 och 2mom., 69a§ tredje stycket eller 75a § fjärde stycket uppbördslagen (1953:272), 36 § 3mom.lagen (1958:295) om sjömansskaU, 22 § tullagen (1973:670), 20§ lagen(1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, 5 kap. 13 § lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter, 40 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter, 24 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare eller 32 och 34 §§ tullagen (1987:1065); räntasom enligt bestämmelserna i 3 kap. 23 § 4 och 5 lagen (1990:000) om självdeklarationoch kontrolluppgifter inte redovisas i kontrolluppgift om sådan ränta för denskattskyldige under ett beskattningsår sammanlagt inte uppgår till . Beträffandevissa försäkringsbelopp som utgår till lantbmkare, skogsbrukare, yrkesfiskare,renskötare m.fl. gäller särskilda bestämmelser i punkt 16 av anvisningarna till21 § och i punkt 11 av anvisningama till 28 §. (Sevidare anvisningama.) Dennalag träder i kraft, såvitt avser ersättning för memtgifter för resor , såvitt avser särskilt pensionstillägg och i övrigt . De nya bestämmelserna tillämpassåvitt avser särskilt pensionstillägg första gången vid taxering och iövrigt vid taxering. Äldre bestämmelser i 3 § tillämpasdock vid taxering i fråga om skattskyldiga som har ett räkenskapsårsom går ut eller . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , , Proposition med förslag till lag om särskilt pensionstilläggtill folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn Enarbetsgrupp inom har utarbetat en promemoria med förslag tilllag om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukteller handikappat barn (diarienummer F 4337/89). Promemorian har remissbehandlats.En sammanställning av remissyttran-dena>finns tillgänglig hossocialdepartementet. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels promemorians förslag till lag omsärskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt ellerhandikappat barn som bilaga 1, dels en förteckning över remissinstanserna sombilaga 2. 2.1 Samhällets stöd till människor med funktionshinder Syftetmed den generella välfärdspolitiken är att alla som behöver samhällets stödför sin livsföring skall få del av den service och de stödinsatser som svararmot vars och ens behov. Ikombination med den generella välfärdspolitiken har olika slag av åtgärderunder radikalt förändrat levnadsvillkoren för människormed funktionshinder. Isocialtjänstlagen (1980:620) och dess förarbeten markeras kommunernas ansvar föratt personer med funktionshinder ges möjlighet att delta i samhällets gemenskapoch att leva som andra. De särskilda omsorgema enligt lagen (1985:568) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. (omsorgslagen) syftar tillatt ge psykiskt utvecklingsstörda och vissa andra enligt lagen likställdakategorier möjlighet att leva som andra och i gemenskap med andra. Socialtjänstlagens ochomsorgslagens föreskrifter om boende och service Prop. 1989/90:117 för personermed funktionshinder överensstämmer med målen för bostadspolitiken. Enligtbostadsförsörjningslagen (1947:523) skall kommunerna fortlöpande bedriva bostadsförsöriningsplaneringi syfte att alla invånare i kommunen får en bostad av god kvalitet. År 1985godkände C1984/85:BoU24, rskr. 347) de mål och synsätt inom bostadspolitikensom förordades i propositionen (1984/85:142) om boendeförhål-landena för gamla,handikappade och långvarigt sjuka. Ett av dessa mål är att alla människoroberoende av behovet av stöd, hjälp och vård skall ha rätt till en egen bostadav god kvalitet, dvs. en bostad som upplåts på sedvanligt sätt och som har godutrymmes- och utrustningsstandard i en miljö som ger fömtsättningar förgemenskap och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Ett annat mål är att desom behöver stöd och hjälp i sin dagliga livsföring skall ha rätt att få sådanhjälp i bostaden. Fören del familjer har dock anhörigvård framstått som det enda alternativet.Därför har också stödet till familjer med hemmaboende sjuka och handikappade bamoch ungdomar och till vuxna personer med funktionshinder, som bor i sinaföräldrahem, steg för steg förbättrats. I propositionen (1987/88:176) omäldreomsorgen inför 90-talet uttalade föredragande statsrådet att kommuner ochlandstingskommuner bör anställa de närstående i yrkesaktiv ålder somfrivilligt viU göra en vårdinsats för äldre eller handikappade . Itakt med att samhällets stödåtgärder har förbättrats har andelen vuxna personermed funktionshinder som bor hos sina föräldrar minskat. Det finns emellertidföräldrar som under en följd av år har lagt ner en mycket stor arbetsinsats ivården av sina sjuka eller handikappade barn också efter det att barnet uppnåttvuxen ålder utan att de fått tillräckligt ekonomiskt stöd från samhället fördenna insats. Sådana insatser har haft och har fortfarande stor betydelse. Utandetta arbete skulle avsevärt större resurser ha behövt sättas in frånsamhällets sida. Föräldrarnas arbetsinsats har i många fall inneburit att detvingats avstå från förvärvsarbete för att kunna vårda sitt barn. Fömtom mistadeförvärvsinkomster har detta lett till att föräldrarna fått en lägre pension ioch med att de inte kunnat tillgodoräkna sig ATP-poäng för vårdåren. Rätttill vårdbidrag inom den allmänna försäkringens ram infördes den Ijuli 1964 efter förslag av den socialpolitiska kommittén. Som motivering angavs bl.a. att särskilda hjälpåtgärder från samhällets sida åt familjer med svårt sjuka eller handikappade barn var på sin plats för att i någon mån kompensera sådana barnfamiljer för den ökade belastning som vård i hemmet av dessa barn innebar eller underlätta för föräldrama att i materi ellt hänseende bättre sörja för barnen. Den samhäUsekonomiska vinsten av att handikappade barn vårdades i hemmen i stället för på institutioner bedömdes också vara betydande. Det införda vårdbidraget utgavs till barnet för tid före den månad då det 10 Det utgavsmed ett belopp som för år räknat motsvarade Prop. 1989/90:117 avbasbeloppet. Bidraget höjdes tiU av basbeloppet den Ijuli 1966. Efterförslag från familjepolitiska kommittén (SOU 1972:34) höjdes vårdbidragsbeloppetfrån och med den tiU ett belopp som motsvarade helförtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott. Vårdbidraget utgavstill den förälder som vårdade bamet och blev skattepliktigt och pensionsgmndande.Kommittén framhöll i sitt betänkande att bam för vilka föräldrama hadevårdbidrag i regel var så svårt handikappade att det var nödvändigt att en av föräldramastannade hemma hos bamet. Detta gjorde att vårdbidragsbeloppet borde vara såstort att det gav en viss kompensation för föräldems inkomstbortfall.Vårdbidraget borde därför tillkomma den förälder som stannade hemma för attvårda bamet och beskattas hos denne på samma sätt som annan förvärvsinkomst. DenIjuli 1975 ändrades villkoren förrätt till vårdbidrag. Bl.a. graderadesbidraget så att såväl hel som halv förmån kunde utges. Fr.o.m.den 1 januari 1983 infördes en bestämmelse om att vårdbidraget till enförälder med flera sjuka eller handikappade bam skulle gmndas på detsammanlagda behovet av tillsyn och värd samt merkostnademas storlek, den s.k. flerbarasprövningen. Enlägre ersättningsnivå, en Qärdedels vårdbidrag, infördes fr. o. m. den Ijuli1988. Den nya ersättningsnivån skulle också omfattas av flerbams-prövning. 2.1.2Gällande bestämmelser för vårdbidraget Enligt9 kap. 4§ lagen (1962:381) om aUmän försäkring (AFL) har en försäkrad förälderrätt till vårdbidrag för vård av bam som inte har fyllt 16år om bamet på gmndav sjukdom, psykisk utvecklingsstöming eller annat handikapp under minst sexmånader är i behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömningen av rätten tillvårdbidrag skall hänsyn också tas till merkostnader som uppstår till följd av bametssjukdom eller handikapp. Vårdar föräldem flera sjuka eller handikappade bam gmndasrätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovet av stöd. Vårdbidragutges alltefter tillsynsbehovets omfattning och memtgifter-nas storlek medbelopp som motsvarar hel, halv eller en fjärdedel av hel förtidspension tillensamstående jämte pensionstillskott.