prop · GD0340 · 1989-12-31 00:00:00 — Första stycket gälleräven, när någon genom att lämna oriktig uppgift i tulldeklaration ellermedelst annat vilseledande i samband med tullbehandling av gods uppsåtligen föranleder,att tull eller annan allmän avgift undandrages statsverket eller att godsinföres eller utföres i strid mot förbud. Första stycket gälleräven, när någon / tulldeklaration eller i samband med tullbehandling av godsgenom vilseledande eller genom att på annat sätt lämna oriktig ellerofullständig uppgift eller genom att ändra i program eller upptagning ef ler påannat sätt påverka resultatet av en automatisk informationsbehandling, uppsåtligenföranleder, att tull eller annan allmän avgift undandras statsverket eller attgods införs eller utförs i strid mot förbud. 5§ Den som av grov oaktsamhetförövar gärning som avses i 1 eller 4 § döms till böter eller fängelse . I ringa fall skall dock inte dömas till ansvar. Första stycket gäller ävennär någon, genom att lämna oriktig uppgift i tulldeklaration eller genom annatvilseledande i samband med tullbehandling av gods eller prövning som avses i 4§ 4, av grov oaktsamhet föranleder fara för att tull, annan skatt eller avgiftundandras staten eller för att gods införs eller utförs i strid mot förbud. Första stycket gäller ävennär någon 1. i tulldeklaration eller i övrigt i samband medtullbehandling av gods genom vilseledande eller genom att på annat sätt lämnaoriktig eller ofullständig uppgift eller genom att ändra i program eller upptagningeller på annat sätt påverka resultatet av en automatisk informationsbehandling,eller 2. genom vilseledande i samband med prövning som avses i 4 § 4, av grov oaktsamhetföranleder fara för att tull, annan skatt eller avgift un- 'Senaste lydelse 1985:10 -Senaste lydelse 1987:1067 Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga3 dandras staten eller för att gods införs eller utförs i strid mot förbud. Dennalag träder i kraft . Lagrådets yttrande Prop. Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f d. regeringsrådet , regeringsrådet Wemer,justitierådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till tullregisterlag, m.m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Per . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Enligt5 § i det remitterade förslaget skall tullidentifikationsnummer (tullid),unikt för varje ärende, personnummer och organisationsnummer vara gmndläggandesökbegrepp i det datoriserade tullregistret. En näringsidkare skall, när han iett tullärende upprättar ett elektroniskt dokument, förse detta med ett tullidur en alfanumerisk serie som tilldelats honom av tullen. Denna ordning börframgå av lagtexten som därmed också blir lättillgängligare. Lagrådet föreslåratt 5 § ges följande lydelse: "Varjeärende enligt 2 § 1. och 2. som någon anhängiggör skall förses med etttullidentifikationsnummer (tullid). Tullid,personnummer och organisationsnummer är gmndläggande sökbegrepp itullregistret." Enligtremissen skall generaltullstyrelsen ha tillgång till och kunna påverka helatullregistret medan övriga tullmyndigheters behörighet i detta avseende begränsas.Detta framgår klarare om paragrafen ges följande innehåll: "Samtligatullmyndigheter får ha terminalåtkomst till tullregistret. Annan tullmyndighetän generaltullstyrelsen får dock endast ta del av de uppgifter som behövs imyndighetens verksamhet." Iparagrafen tas bestämmelser upp om bevarandetid för uppgifter i tullärenden.Den självklara utgångspunkten för bestämmelserna är att allmänna handlingarskall bevaras. I första stycket bör därför lämpligen anges att uppgifter somhör till ett tullärende skall utgå ur registret (gallras ut) efterutgången av det kalenderår då uppgiften lämnades. Den föreslagna bestämmelsen itredje stycket att uppgifter som inte längre bevaras skall gallras ur registretsenast efter bevaringstidens utgång kan föranleda missförstånd omvilken bevarandetid som egentligen gäller. Stycket bör därför utgå. Lagrådetföreslår att det nya begreppet "elektroniskt dokument" definie ras i lag och tas in i tullagen (12 a § ). En hänvisning dit tas in i 9§ tullregisterlagen, som kan ges lydelsen: 49 "Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får över- Prop. 1989/90:4lämna till en juridisk person att förmedla uppgifter i elektroniska doku- Bilaga 4 ment som avses i 12 a § tullagen (1987:1065) till och fråntullregistret." Förslagettill lag om ändring i tullagen Detremitterade lagförslaget bygger på att ett nytt begrepp införs i rättssystemet,det elektroniska dokumentet, vars innehåll i förening med en uppgift om dessutställare kan entydigt bestämmas genom en ADB-teknisk kontrollprocedur knutentill databehandlingen. Enligt lagrådets mening bör detta begrepp definieras ilagstiftningen och lämpligen tas in i tullagen. Förevarande paragraf kan då gesföljande lydelse: "Generaltullstyrelsenkan ge tillstånd till att tulldeklaration och andra uppgifter som skall avgesenligt denna lag eller enligt lagen (1987:1069) om tullfrihet m. m. får lämnasgenom ett elektroniskt dokument till tulldatasystemet eller på annat sätt medhjälp av automatisk databehandling. Medett elektroniskt dokument avses en upptagning vars innehåll och utställare kanverifieras genom ett visst tekniskt förfarande. Etttillstånd enligt första stycket får förenas med villkor om det tekniska förfarandetför uppgiftslämnandet och om förfarandet i övrigt. får genom tulldatasystemet överföra elektroniska dokument ochandra upptagningar till en uppgiftslämnare." Iparagrafen föreslås regler om när ett elektroniskt dokument i förvaltningsrättsligmening skall anses ha kommit in till en tullmyndighet. Förslaget innebär attett sådant dokument oberoende av var det befinner sig skall anses inkommet tillmyndigheten när det kan läsas hos myndigheten. Genom den föreslagnabestämmelsen uppnås visserligen inte full överensstämmelse medtryckfrihetsförordningens föreskrifter om när en upptagning som avserpersonregister blir att betrakta som allmän handling (2 kap. 6 § förstastycket, jämfört med 2 kap. 3 § andra stycket TF) men någon annan lösning änden föreslagna synes med hänsyn till syftet med bestämmelsen f n.. ejpraktiskt möjlig. Förmedlingenav uppgifter i ett elektroniskt dokument till och från lullregistret syneskunna ske även genom annan myndighet än tullmyndighet, t.ex. . Andrastycket i 12 b § bör med hänsyn härtill ges följande lydelse: "Omuppgifter i ett elektroniskt dokument förmedlas genom annan myndighet äntullmyndighet eller genom juridisk person efter bemyndigande enligt 9§ tullregisteriagen(1989:0000) anses dokumentet dock ha kommit in till tullmyndigheten redan närdet tagits emot och kan antas ha avskilts för tullmyndigheten hosförmedlaren." Tredjestycket i 12 b § bör som en följd av lagrådets förslag i 12 a § till legaldefinition av begreppet elektroniskt dokument kunna utgå. Enligt remissförslagetskall skyldighet att verkställa en materiell prövning av ett tullärende inträdaförst när en begäran om tullklarering gjorts. Formellanhängighet föreligger dock redan i och med att ett elektroniskt Prop.1989/90:40 dokument försett med ett visst tullid inkommit tilltulldatasystemet. Lag- Bilaga 4 rådet anser att detta framgår klarare om 12c § utformas på följande sätt: "Om uppgifter lämnas genom överföring avett elektroniskt dokument till tulldatasystemet skall tullmyndigheten handläggaärendet i sak först sedan uppgiftslämnaren begärt tullklarering underåberopande av dokumentets tullidentifikationsnummer (tullid)." Paragrafernainnehåller ansvarsbestämmelser för överträdelser av vissa föreskrifter itullagen, s. k. tullförseelser. De centrala straffbestämmelserna föröverträdelser av förskrifter om in- och utförsel av varor finns i lagen (1960:418)om straff för varusmuggling. Straffbestämmelser om lämnande av oriktigauppgifter finns också i . Vidare finns i tullförordningen enbestämmelse för lämnande av oriktiga statistiska uppgifter. finnsdärjämte en administrativ sanktion på tullområdet i form av s. k. tulltillägg(83 § m. fl. Detföreslagna tillägget i 94 § första stycket första punkten har föranletts avuppgifter om att oklarhet anses föreligga om bestämmelserna i dess nuvarandelydelse omfattar även det fall att oriktiga uppgifter lämnas i en handling. Ettoriktigt uppgiftslämnande torde emellertid enligt gällande lag vara strafTbartendast i den mån förfarandet faller under straffbestämmelserna i brottsbalkeneller vamsmugglingslagen. 1 lagrådsremissen har inte anförts något skäl somtalar för att ett vidgat straffansvar är påkallat. Frågan torde komma attuppmärksammas av varusmugglingsutredningen. Någon ändring av 94 och 95 §§ synesdärför inte böra göras . Förslagtill lag om ändring i lagen om straff för varusmuggling I1 och 5 §§ andra styckena i det remitterade förslaget föreslås, trots att varusmugglingslageni dess helhet är föremål för översyn, att det straffbara området avseendevarusmuggling redan nu utvidgas till att avse även otillbörlig påverkan av enautomatisk informationsbehandling. För att bestämmelserna skall bli meralättillgängliga kan utvidgningen göras i form av ett tillägg till den nuvarandelagtexten. Iremissen föreslås vidare att en komplettering görs av de nuvarandebestämmelserna såvitt gäller lämnande av oriktig uppgift så att därmedlikställs ofullständig uppgift. Inom åtskilliga rättsområden medför oriktig uppgiftoch oriktigt meddelande påföljder och sanktioner av olika slag. Så är falletinom skatteonirådel bl. a. vad gäller skattetillägg och eftertaxering enligttaxeringslagen (1956:623) och skattebedrägeri och vårdslös skatteuppgiftenligt skattebrottslagen (1971:69). 1 dessa författningar har begreppetoriktig uppgift samma innebörd. Därmed avses positivt oriktig uppgift,bristfällig och ofullständig uppgift samt underlåtenhet att lämna uppgift avbetydelse. Samma betydelse av begreppet oriktig uppgift tillämpas allmänt. [yttrande angående förslag till lag (1988:213) om ändring irättshjälpslagen (1972:429), se prop. 1987/88:73 s.l08 f]. Lagrådet föreslår att Ioch 5 §§ andra styckena vamsmugglingslagen ges Prop. 1989/90:40 följande lydelse: Bilaga 4 "Förstastycket gäller även, när någon genom att lämna oriktig uppgift i tulldeklarationeller genom annat vilseledande i samband med tullbehandling av gods uppsåtligenföranleder, att tull eller annan allmän avgift undandras staten eller atl godsinförs eller utförs i strid mot förbud. Detsamma gäller när någon genom attändra i program eller upptagning eller på annat sätt olovligen påverkarresultatet av en automatisk informationsbehandling." "Förstastycket gäller även när någon, genom att lämna oriktig uppgift itulldeklaration eller genom annat vilseledande i samband med tullbehandling avgods eller prövning som avses i 4 § 4, av grov oaktsamhet föranleder fara föratt tull, annan skatt eller avgift undandras staten eller för att gods införseller utförs i strid mot förbud. Detsamma gäller när någon genom att ändra iprogram eller upptagning eller på annat sätt olovligen påverkar resultatet aven automatisk informationsbehandling." Yttrandeenligt 2 a § datalagen (1973:289) över Prop.1989/90:40 förslag till tullregisterlag m. m, ''' Datainspektionen(DI) har anmodats avge yttrande enligt 2 a § datalagen (1973:289) över förslag tilltullregisteriag m.m. Med anledning härav får DI anföra följande. Detremitterade förslaget innebär en precisering av vad som skall gälla i fråga omändamål, innehåll, insamlande, åtkomst, utnyttjande och utlämnande avuppgifter samt gallring m. m. i det blivande tullregistret. DIhar tidigare yttrat sig över delbetänkandet (SOU 1989:20) av utredningen omlagstiftningsbehovet vid tulldatoriseringen (). Sammanfattningsvisinstämde DI i huvudsak i utredningens bedömningar och tillstyrkte i stortförfattningsförslaget. När DI nu har att avge yttrande skall enligt 11 §dataförordningen (1982:420) en bedömning av tullregistret ske enligt samma gmndersom vid prövning av ett tillståndsärende. 2§ fjärde punkten tullregisterlagen Enligtmotiven till lagförslaget skall de uppgifter insamlas och registreras i tullregistretsom är nödvändiga för att tullmyndigheternas skyldighet ifråga om atttillhandahålla uppgifter till andra myndigheter skall kunna uppfyllas. Dettaskall gälla även sådan informationsskyldighet som tullmyndighet kan hagentemot utländsk tullmyndighet enligt tullsamarbet-savtal. förefallerdet möjligt att en sådan informationsskyldighet kan komma att fullgöras genomatt uppgifterna överförs på elektronisk väg. SomDI påpekade redan i sitt yttrande över delbetänkandeerfordras enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen (1980:100) medgivande tillutlämnande av personuppgifter om det kan antas att uppgiften skall användas förautomatisk databehandling i utlandet. Något medgivande behövs dock inte, ompersonuppgiften skall användas för automatisk databehandling enbart i stat somhar anslutit sig lill konvention om skydd för enskilda vidautomatisk databehandling av personuppgifter ().Medgivande erfordras även om personuppgiften utlämnas till utlandet på papper,under förutsättning att det kan antas att den sedan registreras på ADB-medium.Det kan antas att utländska tullmyndigheter har eller kommer att införa ADB-stödvid sin ärendehantering. medgivande måste då inhämtas vid fullgörande av informationsskyldighetgenom tullsamarbetsavtal i de fall myndigheten ifråga tillhör en stat som intetillträtt . Skulle någon annan ordning i detta hänseendevara önskvärd fordras ett uttryckligt författningsstöd härför. Föratt kunna göra den erforderliga bedömningen i integritetsfrågan måste DI utreda hur integritetsskyddet är utformat i varje enskild stat som skall erhålla uppgifter ur tullregistret och som inte anslutit sig till rådskonventionen. Detta är en tidsödande process som förmodligen kom mer att kräva medverkan av andra myndigheter. intresseborde därför problemställningen lösas inom ramen för tullregister- Prop.1989/90:40 lagstiftningen. Motbakgrund av det anförda anser DI att det är en allvarlig brist att dessaproblem inte har analyserats i lagstiftningsärendet. Dl ställer sig därförtveksam till om förslaget till tullregisterlag bör föreläggas inuvarande skick. 5§ andra stycket tullregisterlagen Vissasökbegrepp anges i 5 § andra stycket. Av motiven till bestämmelsen framgåremellertid att även andra sökbegrepp skall kunna användas. Enligtuttalande i motiven till tullregisterlagen skall tullregistret inte få användasför den typ av brottsspaningsarbete för vilket tullens spaningsregister (SPADI)förs. I tullmyndigheternas klareri ngsarbete ingår dock som ett led kontrolloch övervakning. För sådan verksamhet skall tullregistret få användas. Dettamedför att tullregistrel torde komma att innehålla uppgifterom att någon kanmisstänkas för brott. En obegränsad sökmöjlighet kan därför medföra risk förotillbörligt integritetsintrång bland annat därigenom att en sammanställning avuppgifter om brottsmisstänkta personer enkelt låter sig göras. För att fåregistrera uppgifter om att någon är misstänkt för brott fordras enligt 4 §datalagen att det föreligger synnerliga skäl. Undantag från kravet påsynnerliga skäl föreligger endast för myndighet som enligt lag eller annanförfattning har att föra förteckning över sådana uppgifter. Isitt yttrande över delbetänkandet anförde DI att ju friare sökbegrepp som kananvändas desto större blir risken för integritetsintrång. Sökbegreppen bordedärför begränsas så långt det var möjligt. Dl vill härutöver peka på atttryckfrihetsförordningens regler innebär att en myndighet med anledning av enansökan om utbekommande av allmän handling måste använda alla de tekniskamöjligheter som myndigheten förfogar över för att ta fram de begärdauppgifterna, även om myndigheten inte begagnar sig av denna möjlighet i sinnormala verksamhet. Det krävs endast att det kan ske med rutinbetonadeåtgärder. Enbart om myndigheten enligt lag eller förordning, eller enligtsärskilt beslut som grundar sig på lag, saknar befogenhet att själv ta framuppgifterna kan ett utlämnande undvikas. Mot denna bakgrund har frågan om vilkasökbegrepp som får användas i ett register fått allt större betydelse förintegritetsskyddet. Visserligenär de flesta uppgifter som ingår i tullregistret sekretesskydda de. är emellertid "skyldig att först använda tillåtna sök begrepp för att ta fram de begärda uppgifterna. Först därefter kan sekre tessprövningen göras. Dl anser mot denna bakgrund alltjämt att det från integritetssynpunkt vore att föredra att sökbegreppen uttömmande regle rades i lagen eller att vissa sökbegrepp förbjöds. Om de överväganden som måste göras för en sådan reglering av tidsskäl inte nu är möjliga, vill Dl peka på möjligheten att regeringen i lagen bemyndigas att i den kommande tullregisterförordningen närmare reglera vilka sökbegrepp som skall vara tillåtna. 6§ tullregisterlagen Prop. 1denna bestämmelse regleras terminalåtkomsten lill tullregistret. Av mot- lrtSgaD ivuttalanden framgår att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer skall meddela de närmare föreskrifter som kan behövas. Om sådanaföreskrifter inte kan anses vara rena verkställighetsföreskrifter till lagen,torde krävas särskilt bemyndigande i anslutning till lagrummet. Enligtmotivuttalanden till bestämmelsen skall med tullmyndighet även avses sådanutländsk myndighet som fullgör svensk tulltjänst med stöd av lagen (1959:590)om gränstullsamarbete med annan stat. Detta förhållande bör framgå avlagtexten. DIvill i detta sammanhang hänvisa till vad inspektionen ovan har anfört i frågaom rätten att lämna ut uppgifter från registret till annan stat, om det kanantas att uppgiften blir föremål för ADB-bearbetning eller registrering på ADB-mediumi den staten. TDL-utredningenföreslog i sitt delbetänkande att registeransvaret för lullregistret skulleregleras i tullregisterlagen. Lagförslaget innehåller inte någon sådanreglering. 1 sitt remissvar påtalade DI att frågan om vem som i varje särskiltfall är registeransvarig eller delregisteransvarig normalt borde utredas medutgångspunkt från definitionen av termen registeransvarig i datalagen och attendast om lagstiftaren önskade frångå datalagens lösning på ansvarighetsfråganborde denna regleras i en specialförfattning. DI ansåg i sitt yttrande överdelbetänkandet att den lösning utredningen stannat för, attgeneraltullstyrelsen och tullmyndigheterna skulle vara registeransvariga, i ochför sig torde följa redan av datalagens bestämmelser. Datalagens reglering avregisteransvarighetsfrågorna bereder tillämpningssvårigheter,vilket torde framgå av förarbetena till datalagen (prop. 1973:33 s. 119 O- Detär inte alldeles självklart att mottagningsfunktionen och de enskildaexportörerna eller importörerna inte är att anse som registeransvariga enligtdatalagen. Dessutom bör beaktas risken för att en framtida teknisk förändring itulldatasystemet medför att frågan om registeransvarets fördelning får ettannat svar än som från början avsetts. Bland annat av denna anledning ansåg Dlatt registeransvaret, om man avsåg att endast generaltullstyrelsen ochtullmyndigheterna skulle bli registeransvariga, borde regleras itullregisterlagen. DI förordar fortfarande att det i så fall intas en särskildbestämmelse om registeransvaret i tullregisterlagen. Bestämmelsen bör utformassom ett gemensamt registeransvar för generaltullstyrelsen och de lokala tullmyndigheterna,enligt mönster från . DIhar inget att erinra mot förslagen till ändring i tullagen (1987:1065) och varusmugglingslagen(1960:418). Tryckeri, 1989 55