prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är enligt min uppfattning rimligt att enförmånlig schablonregel motsvarande den jag föreslagit i föregående avsnittskall få användas även om den skattskyldige inte uppfyller där uppställdavillkor för att bostaden skall vara en permanentbostad. Regeln finns i 25 S 10 mom. 6.4.10 Beräkning av reavinst för bostadsrätt Mittförslag: Vid vinstberäkningen skall hänsyn tas till nettoförändringen avföreningens förmögenhet. En särskild schablonregel skall också gälla vidavyttring av bostadsrätt. RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:De remissinstanser som tagit upp frågan ställer sig genomgående positiva tillatt reglerna för fastigheter och bostadsrätter blir mer enhetliga. SvenskaRevisorsamfundet SRS ställer sig tveksamt till genom-synsmetodens utformning. 27 1989/90. Nr 110 Del 1 Skälen förmitt förslag: Enligt gällande rätt tillämpas s.k. genomsyn vid Prop.1989/90:110 reavinstbeskattningen av bostadsrätten Detta sker därigenom attbostadsrättsinnehavarens kapitaltillskott räknas in i omkostnadsbeloppet. Somexempel kan nämnas att en person som köpt en bostadsrätt för 100 000 kn och gjortett kapitaltillskott på 10 000 kn för att amortera bostadsrättsföreningens låndärmed jämställs med en person som köper en motsvarande bostadsrätt straxefter kapitaltillskottet för 110 000 kn Nuvarande regler innebär alltså att enamortering av föreningens skuld beaktas. En sådan genomsyn bör tillämpas även fortsättningsvis menbestämmelserna bör - bl.a. av förenklingsskäl - utformas på ett någotannorlunda sätt. Det avgörande skälet är emellertid att den takregel somtidigare föreslagits för fastigheter också skall kunna tillämpas i fråga ombostadsrätter på ett likvärdigt sätt. Utgångspunkten bör vara att bostadsrättens andel iföreningens nettoskuld skall behandlas pä samma sätt som ett lån som följermed en villafastighet vid ett ägarbyte. Motsvarande bör gälla om föreningen istället har en nettoförmögenhet. Den skattepliktiga försäljningsintäkten för enbostadsrätt bör därför beräknas som köpeskillingen för bostadsrätten ökadeller minskad med värdet av bostadsrättens andel av föreningens nettoskuldeller nettoförmögenhet vid försäljningstillfället. Enligt grundregeln bör påmotsvarande sätt omkostnadsbeloppet beräknas som anskaffningskostnaden förbostadsrätten ökad eller minskad med värdet av bostadsrättens andel av föreningensnettoskuld eller nettoförmögenhet vid anskaffningstillfället. Denskattepliktiga vinsten blir därmed lika med köpeskillingen minskad med anskaffningskostnadenför bostadsrätten ökad eller minskad med förändringen av bostadsrättens andelav föreningens nettoskuld eller nettoförmögenhet under innehavstiden.Föreningens nettoskuld eller - i förekommande fall -nettoförmögenhet beräknasmed utgångspunkt från det skattemässiga värdet för olika tillgångar ochskulder utom föreningens fastighet. Av det nu sagda följer att man även bör ta hänsyn tillkostnaden för ny-, till- eller ombyggnad avseende föreningens fastighet. Det finns ingen anledning att i reavinsthänseende behandlabostadsrätter på ett annat sätt än vad som tidigare föreslagits i fråga ombostäder som är fast egendom. Mitt förslag har därför - till skillnad frän vadsom föreslogs i lagrådsremissen - getts den utformningen att vad som tidigareföreslagits i dessa hänseenden också skall gälla bostadsrätter som ärhänförliga till kategorien privatbostad. Vid avyttring av en bostadsrätt somär permanentbostad kommer den mest förmånliga vinstberäkningsregeln attinnebära följande. Vinsten beräknas till av köpeskillingen ökad medvärdet av bostadsrättens andel i föreningens nettoskuld vidförsäljningstillfället. Om det vid avyttringstillfället finns ennettoförmögenhet uppgår vinsten till av köpeskillingen minskad med värdetav bostadsrättens andel i föreningens förmögenhet vid avyttringstillfället. Vinstberäkningen blir därmed mycket enkel i flertalet fallmed normala och långa innehavstider eftersom endast förhållandena vidförsäljningen behöver beaktas, dvs. kapitaltillskott liksom förbättringarunder innehavstiden påverkar inte vinstberäkningen. De praktiska svårighetersom anfördes vid behandlingenav tidigare förslag i ämnet, (Ds B 1982:6) Reavinst på bostads- Prop.1989/90:110 rätt, bör därför kunna bemästras. Somexempel kan nämnas en bostadsrätt som efter permanentboende säljs för 100 000kn varvid bostadsrättens andel i föreningens nettoskuld uppgår till 200 000 kr.Den skattepliktiga försäljningsintäkten uppgår dä till köpeskillingen förbostadsrätten plus andelen i föreningens lån på sammanlagt 300 000 kn Vinstenenligt schablonregeln uppgår till av detta belopp eller 90 000 kn, vilketger en skatt på 27 000 kn Skaften uppgår därmed till av köpeskillingen förbostadsrätten plus bostadsrättens andel av föreningens lån. Därmeduppnås skattemässig likformighet jämfört med ett småhus som säljs för 300 000kn där medföljande lån uppgår till 200 000 kn Därtill uppnås skattemässiglikformighet mellan bostadsrätten i nämnda exempel och en bostadsrätt däralla lån ligger hos bostadsrättsinnehavaren och köpeskillingen förbostadsrätten uppgår till 300 000 kn Deföreslagna reglerna för reavinstbeskattning av bostadsrätter ger mera generelltskattemässig likformighet mellan lån som redovisas inom och utanförbostadsrättsföreningen samt mellan bostadsrätt och villafastigheten Schablonregelninnebär att den särskilda alternativregeln för att beräkna ettanskaffningsvärde kan avskaffas. Också för bostadsrätternas del har tagrådetföreslagit vissa förtydliganden av schablonreglerna med sikte på derasdllämplighet i fråga om dödsbon. Den nya vinstberäkningsregeln har utformatsmed beaktande av lagrådets synpunkter. Denya reglerna är intagna i 26 S SIL. 6.4.11Särskilt om näringsfastigheter och bostadsrätter i näringsverksamhet. Mitt förslag:Vinst vid icke yrkesmässig avyttring av näringsfasdghe-ter och bostadsrätter inäringsverksamhet tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Underinnehavstiden gjorda värdeminskningsavdrag m.m. skall tas upp som intäkt avnäringsverksamhet. Detsamma gäller kostnader för värdehöjande reparadoner ochunderhåll som lagts ned på en sådan fastighet eller bostadsrätt under enfemårsperiod före avyttringen. Kostnader för värdehöjande reparationer ochunderhäll som återläggs behandlas vid vinstberäkningen som förbättringskostnadenFör en näringsfasdghet eller en bostadsrätt i näringsverksamhet som övergårtill att vara privatbostadsfastighet eller privatbostad skall avskattning ske.Schablonregler för att beräkna vinsten införs. RINK:s förslag: Vinst vidavyttring av näringsfastigheter och bostadsrätter i näringsverksamhet redovisasi inkomstslaget näringsverksamhet och beläggs med grundavgift samt progressivinkomstskatt. Skatteuttaget begränsas för såväl fastigheter som bostadsrättergenom särskilda schablonreglen Remissinstanserna: Deremissinstanser som tagit upp frågan om reavinstbeskattningen avnäringsfastigheter - däribland kammarrätten i , lantbruksstyrelsen.Advokatsamfundet, FAR, LRF, Näringslivets skattedele- 1989/90:110 - ärgenomgående kritiska till förslaget. Skälen för mitt förslag: Av RINK:s betänkande framgår attförslaget i fråga om reavinstbeskattningen av näringsfastigheter skulle ledatill ett tämligen högt skatteuttag. RINK konstaterar emellertid att skatteuttagetmåste ses mot bakgrund av den förhållandevis låga löpande beskattningen av näringsfastighetenAvdrag för ränteutgifter medges mot såväl sociala avgifter som inkomstskatten.När det gäller fysiska personers näringsfastigheter och bostadsrätter inäringsverksamhet fann RINK det likväl motiverat att föreslå särskildaschablonregler i syfte att begränsa skatteuttaget. Skälet för detta var iförsta hand att juridiska personer enligt RINK:s förslag medgetts meromfattande reserveringsmöjligheter än fysiska personen Den kritik som förts fram mot förslaget tar i första handsikte på att fysiska personers näringsfastigheter skulle komma att utsättas fören hårdare beskattning än andra fastigheter och att detta skulle kunna ledatill olämpliga inlåsningseffekten Flera av remissinstanserna föreslår attbeskattningen i stället skall ske i inkomstslaget kapital. Jag kan delvis ansluta mig till den kritik som framförts.Besvärande inlåsningseffekter skulle bli följden om förslaget genomfördes. Minslutsats är att även vinster på näringsfasdgheter bör beskattas i inkomstslagetkapital. Detsamma bör enligt min uppfattning gälla bostadsrätter som inte ärprivatbostäder I lagrådsremissen gjordes den bedömningen att omnäringsfastigheter och bostadsrätter som inte är privatbostäder skall beskattasi inkomstslaget kapital bortfaller behovet av särskilda schablonregler föromkostnadsbeloppets beräkning. Lagrådet har i sitt yttrande tagit upp dennafråga och jag återkommer till detta. Enligt RINK:s förslag skall - liksom enligt gällande rätt- vinstberäkningen avseende fasdgheter ske utifrån ett omkostnadsbelopp sombestämts därigenom att ingångsvärdet minskats med bl.a. gjordavärdeminskningsavdrag m.m. som belöper på tid före avyttringen. Det gällerskogsavdrag, avdrag för värdeminskning på byggnad, av naturtillgångar och påtäckdiken och andra markanläggningar Avdrag skall således återföras tillbeskattning vid vinstberäkningen. RINK:s förslag att vinsten skall beskattas iinkomstslaget näringsverksamhet skulle i fråga om dessa avdrag innebära att deåterförs till beskattning i det inkomstslag där de tidigare dragits av. Det ärenligt min uppfattning rimligt att denna princip upprätthålls. Det är nämligeninte acceptabelt att ett värdeminskningsavdrag utförs mot en högre skattesatsför att sedan - i samband med vinstberäkningen - återläggas i ett inkomstslagmed lägre skattesats. Konsekvensen av detta är att när en näringsfastighetavyttras skall gjorda värdeminskningsavdrag m.m. tas uppsom intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet. Vid vinstberäkningen i kapitalreduceras således inte omkostnadsbeloppet med gjorda värdeminskningsavdrag m.m. Det är dock nödvändigt att förse den nu föreslagnabestämmelsen med vissa begränsningsregien gjordavärdeminskningsavdrag m.m. bör nämligen inte tas upp till beskattning iinkomstslaget närings- verksamhet i den mån de motsvarar en faktisk värdenedgång.Huruvida Prop. 1989/90:110 detta är fallet kan konstateras vid en jämförelsemellan ä ena sidan vederlaget för den avyttrade egendomen och å andra sidanomkostnadsbeloppet. Vid en sådan jämförelse måste utgångspunkten emellertidvara ett omkostnadsbelopp som bestämts utan hänsyn till eventuellauppskovsbelopp som eljest vid vinstberäkningen skall påverkaomkostnadsbeloppet. Också när det gäller avdrag för värdehöjande reparationeroch underhåll innebär mitt förslag vissa justeringar i förhållande till RINK:sförslag. Den omständigheten att kostnader av detta slag dras av iinkomstslaget näringsverksamhet medan häremot svarande vinster skall hänförastill inkomstslaget kapital ger utrymme för skatteplanering. Spännvidden ifråga om skattesats skulle göra det omodverat lönsamt att köpa fastighetereller bostadsrätter med stort reparadonsbehov, reparera dem och därefter säljadem. Kostnader för värdehöjande reparationer och underhåll bördärför alltid återläggas i inkomstslaget näringsverksamhet. Av i första handprakdska skäl bör återläggningen begränsas till att avse kostnader som dragitsav i den löpande beskattningen före avyttringen. Vid delavyttring bör äterföringen avvärdeminskningsavdrag, avdrag för reparationer m.m. grundas på förhållandena påden avyttrade fastighetsdelen. RINK har också föreslagit ett avskattningsförfarande förde fall att en näringsfasdghet övergår till att vara enprivatbostadsfastighet. Skälen för en avskattning kvarstår även omnäringsfastigheter beskattas i inkomstslaget kapital. Avskattning bör också skeom en bostadsrätt i näringsverksamhet övergår dll att vara en privatbostad. Bestämmelserna om avskattning bör - utöver vad somupptagits i lagrådsremissen - också omfatta den situationen, att ennäringsfastighet eller en bostadsrätt i näringsverksamhet genom arv,testamente e.d. övergår till ny ägare och egendomen hos den nye ägaren är enprivatbostadsfastighet eller en privatbostad. Bestämmelser om avskattning bör utformas på följande sätt.Belopp som skall återföras till beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet isamband med en avyttring skall pä motsvarande sätt återföras om fastigheteneller bostadsrätten byter karaktär eller genom arv ellerpä annat sätt övergår till ny ägare och egendomen hos denne ärprivatbostadsfastighet eller privatbostad. Avskattningen bör alltså ta siktepä såväl tidigare gjorda värdeminskningsavdrag som avdragna kostnader förvärdehöjande reparationer och underhåll. I fråga om värdeminskningsavdrag m.m.bör återläggning inte ske i den mån värdet på fasdgheten vidövergångstillfället understiger det omkostnadsbelopp - beräknat utan hänsyn dllbl.a. eventuellt förekommande uppskovsbelopp på det sätt jag nämnt - somskulle gällt om det i stället varit fråga om en verklig avyttring. En återläggningav kostnader för värdehöjande reparationer och underhåll leder till attomkostnadsbeloppet vid en framtida avyttring höjs i motsvarande mån. Mina förslag kräver särskilda övergångsregien Dessa -liksom övriga bestämmelser - kommenteras i specialmotiveringen. Reaförlusterpä fysiska personers näringsfastigheter och bostadsrätter i Prop.1989/90:110 näringsverksamhet skall behandlas på samma satt som andra förlusteri inkomstslaget kapital. Sominledningsvis anmärkts har lagrådet tagit upp frågan om särskildaschablonregler för omkostnadsbeloppets beräkning när det gäller näringsfastigheteroch bostadsrätter som inte är privatbostäder Lagrådet konstaterar att det iremissen framförda skälet för att inte föreslå alternativa metoder för attberäkna ett anskaffningsvärde - att den föreslagna takregeln ersätter behovetav sådana regler - inte kan göras gällande för näringsfastigheter eller förbostadsrätter som inte är privatbostäder eftersom takregler motsvarande demsom föreslagits för privatbostadsfastigheter eller privatbostäder saknas föregendom av detta slag. Lagrådet föreslår i första hand särskdda schablonreglerför omkostnadsbeloppets beräkning när det gäller egendom av nu avsett slag. Jagdelar den uppfattning lagrådet framfört och föreslär att schablonregler införsnär det gäller näringsfastigheter och bostadsrätter som inte är privatbostadenMot bakgrund av vad jag föreslagit om takreglernas utformning i fråga omprivatbostadsfastigheter och privatbostäder bör de nu ak-tueUa schablonreglernainte ta sikte på att ett omkostnadsbelopp skall beräknas utan i ställetinnebära en särskild vinstberäkning. Mitt förslag innebär aft vinsten i dessafall får beräknas till av vederlaget för den avyttrade egendomen. Iförekommande fall skall vinsten minskas med ett belopp motsvarandevärdeminskningsavdrag m.m. som enligt punkt 5 av anvisningarna dll 22 S KLtagits upp till beskattning i näringsverksamhet. Minaförslag när det gäller näringsfasdgheter och bostadsrätter som ingår inäringsverksamhet finns i punkterna 5 och 6 av anvisningarna till 22 S KL, i 25S 5 och 6 mom. samt i 26 S 7 mom. 6.4.12Begränsat avdrag för värdehöjande reparationer Mitt förslag:Rätten till avdrag för s.k. värdehöjande reparadoner begränsas. Kostnader förreparadoner av detta slag får inräknas i omkostnadsbeloppet förprivatbostadsfastigheter och privatbostäder endast för de senaste fem årenföre avyttringstillfället och endast om beloppet överstiger 5 000kn RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Näringslivets skattedelegation efterlyser en klarare gränsdragning mellanvärdehöjande reparadoner å ena sidan och ny-, till-och ombyggnad ä andra sidan.Kammarrätten i föreslär en tidsgräns . Skälen för mitt förslag:Nuvarande regler innebär att inte bara kostnader för ny-, till- och ombyggnadutan även s.k. värdehöjande reparationer får inräknas i omkostnadsbeloppet vidreavinstbeskattning av egnahem, fritidsfastigheter och bostadsrätten Dessa regler ger upphovtill besvärande gränsdragnings- och kontrollproblem. I fråga om reparationersom ligger långt tillbaka i tiden är problemen särskilt påtagliga. Avdragför värdehöjande reparationer som ligger långt tillbaka i tiden kan Prop.1989/90:110 också ifrågasättas eftersom dessa reparationer till stor del kanses som personliga levnadskostnader motsvarande förbrukade reparationer underen lång mellanliggande tidsperiod. Enligt min uppfattning utgör den föreslagnafemårsperioden resultatet av en rimlig avvägning. Detbör också noteras att begränsningen av avdragsrätten saknar betydelse förskatteuttaget när den förordade schablonregeln tillämpas. I sådana fallmaximeras skatteuttaget till av försäljningsintäkten för permanentbostäderoch till av försäljningsintäkten för övriga bostaden Mittförslag är således att kostnader för värdehöjande reparationer räknas inomkostnadsbeloppet för privatbostadsfasdgheter och privatbostäder endast förde före försäljningstillfället och endast om de sammanlagdakostnaderna för värdehöjande reparationer, ny-, till- och ombyggnad under ettår översdger 5 000 kn Bortsettfrån den nya beloppsgränsen innebär förslaget inga förändringar avseendekostnader för ny-, om- och tillbyggnader, dvs. kostnader av det slaget böräven fortsättningsvis få inräknas i omkostnadsbeloppet för privatbostadsfastigheteroch privatbostäder när grundregeln tillämpas. Denya reglerna återfinns i 25 § 4 mom. och 26 § 5 mom. Vadjag i det föregående föreslagit innebär en i många fall skärpt reavinstbeskattningför fastigheter och bostadsrätter jämfört med nuvarande frånvaro avsärskilda övergångsregler skulle försäljningar strax efter den 1 januari 1991ofta leda till en väsentligt högre skatt än försäljningar strax före denna dagtrots de sänkta skattesatserna. Detta skulle ge upphov dll godtyckliga effektersamt skatteanpassning i form av tidigarelagda försäljningar samtskattebetingade försäljningar och återköp före . Sådanaövergångseffekter bör om möjligt undvikas genom särskilda övergångsregler.Omfattande och tidsmässigt utsträckta övergångsregler innebär å andra sidankomplikationer som strider mot målet om ett enkelt och enhetligt skattesystem. Motdenna bakgrund föreslås en övergångsregel av innebörd att omkostnadsbeloppetvid försäljning av en fastighet får beräknas genomatt det omkostnadsbelopp som skulle gällt vid försäljning den 31 december 1990enligt då gällande regler ökas med förbättringskostnader m.m. som lagts ned påfastigheten mellan och avyttringstillfället. Vidomkostnadsbeloppets beräkning skall indexuppräkningen ske med åtta - och intemed fyra - års förskjutning. Förbostadsrätterna bör övergångsbestämmelserna utformas på ett i prin cip likartat sätt. En rimlig lösning torde vara en övergångsregel hknande den som tillämpades vid övergången till evig reavinstbeskattning av bostadsrät ten Mitt förslag innebär att den skattepliktiga andelen hänförlig till en avytt ring av en bostadsrätt som anskaffats före beräknas som av reavinsten är 1991, och . En sådan över- gängsregel bör ej få tillämpas om vinsten beräknas enligt någon av schablon reglerna. Övergångsregeln innebär att skattens andel av vinsten ökar succés- 423 sivt och nivån på 30 %uppnås vid avyttringar . Mittnu framförda förslag till övergångsbestämmelser avseende bostadsrätter och fastigheterhar samma principiella utformning som i lagrådsremissen. Lagrådet riktade isitt yttrande kritik mot att reglerna inte också omfattar avyttringar somskett före men som på grund av punkt 2 iövergångsbestämmelserna skall beskattas först vid taxering ellersenare. Den situation som lagrådet avser är att den skattskyldige avyttrat enfastighet eller en bostadsrätt 1990 eller ett och överenskommitmed köparen att betalning inte skall ske förrän utgång. För ettfall som detta innebär punkt 2 att den första kronans princip behålls ochbeskattning kommer att ske först när den första kronan betalas eller hällstillgänglig för lyftning. Det fallet kan alltså uppkomma att vid en och sammataxering kan vinsten vid en avyttring som skett 1990 beskattas hårdare än enmotsvarande avyttring som skett senare och där övergångsreglerna varittillämpliga. Jagär emellertid inte beredd att justera de aktuella övergångsreglerna i denriktning lagrådet antyder Anledningen till detta är följande. Övergångsbestämmelsernaavseende bostadsrätter och fastigheter har dllkommit efter en jämförelse mellanskatteutfallet vid en tänkt försäljning 1990 (taxering 1991) och en motsvarandeförsäljning ett senare ån Bestämmelserna syftar till att införandet av de nyareglerna inte skall innebära att det i vissa fall skall vara avsevärt merförmånligt att avyttra bostadsrätter och fastigheter och bli taxeradför avyttringen vid taxering än att göra försäljningen . Med denutgångspunkten framstår det enligt min uppfattning som konsekvent attövergångsreglerna enbart tar sikte på avyttringar efter den 1 januari 1991eftersom de skattskyldiga endast i de fallen är helt hänvisade till de nyareglerna. Vid avyttringar före är förhållandena principielltannorlunda eftersom den skattskyldige kan välja om han skall skjuta uppbeskattningen eller ej. Mot den bakgrunden anser jag att det inte är motiveratatt föreslå andra regler än dem som fördes fram i lagrådsremissen. 6.5 Reavinstbeskattning av aktier m.m. Utvecklingenpå den finansiella marknaden har varit mycket snabb. Ett stortantal nya finansiella instrument har introducerats, tekniska framsteg har gjortsi hanteringen, avregleringar har ägt rum och förmögenhetsvärdet har ökatkraftigt framför allt på grund av kursstegringarna på aktier. Dennautveckling har lett till ökade krav på precision i reglerna för be skattning av reavinster på värdepappen Nuvarande regler har kommit till under helt andra förutsättningar Beskattningen av aktievinster har på se nare år blivit allt mindre effektiv på grund av alltför generösa kvittningsmöj- ligheter. Beskattningen av handel med optioner och terminer är bristfälligt reglerad. Den nuvarande skattelagstiftningen är inte tillräckligt flexibel för att ta hand om nya företeelser på marknaden. Nubehandlas aktier olika beroende . Under de första två åren beskattas helavinsten och därefter av vinsten. Genom flera ingrepp harkvittningsmöjligheterna begränsats och fno.m. 1990 har beskattningen av aktiersom innehafts längre än tvä år, s.k. äldre aktier, dessutom skärpts. För äldre aktier beräknasvinsterna genom s.k. genomsnittsberäkning. Detta innebär att de faktiskaanskaffningskostnaderna för samtliga aktier av samma slag adderas. Detsammanlagda beloppet divideras därefter med antalet aktier för att bestämmagenomsnittskostnaden. Beträffande äldre aktier som är föremål förmarknadsnotering får i stället ett schablonmässigt anskaffningsvärde användas.Detta värde beräknas till av vad som erhållits vid avyttringen efteravdrag för provision o.d. För yngre aktier gäller den s.k.aktie-för-aktie-metoden. Kritikenmot aktievinstbeskattningen går ut pä att reglerna är olikformiga, orättvisaoch krångliga. De har givit upphov till såväl skatteplanering sominlåsningseffekten Kontrollmöjligheterna är bristfälliga. Skatteintäkterna harvarit förhållandevis små. 6.5.2Evig beskattning av hela vinsten Mittförslag: Hela reavinsten beskattas oberoende av innehavstiden. RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har genomgående mottagits positivt. Skälenför mitt förslag: Skillnaderna i behandling av yngre resp. äldre aktier harlett till inlåsningar genom att de skattskyldiga har strävat efter att aldrigavyttra en aktie vars värde ökat förrän den innehafts i två ån Detta har i sintur lett till bristande flexibilitet på marknaden. Enenhetlig behandling med avseende medför stora fördelar försåväl de skattskyldiga som för skattemyndigheterna. Man behöver inte längrehålla reda på den historiska anskaffningstidpunkten och lagregler som tar siktepå att bestämma denna tidpunkt i olika specialfall kan slopas. Jagdelar RINK:s uppfattning att en enhetlig och likformig beskattning av bl.a.aktier bör bygga på evig beskattning av hela den nominella vinsten.