prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1989/90:137 med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhetår 1989 Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den19 en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , G.Andersson, Lönnqvist, ,, , , , , Skrivelse med en redovisning av allmänna pensionsfondensverksamhet Första tredje fondstyrelserna, Qärde och femte fondstyrelserna samt första femtelöntagarfondstyrelserna har överlämnat sina årsredovisningar tillregeringen. Vidare barden av första tredje fondstyrelserna gemensamtupprättade sammanställningen över delfondernas verksamhet 1989 överlämnats tillregeringen. Slutligen har de av och riksförsäkringsverketavgivna utlåtandena över fjärde och femte fondstyrelsernas samtlöntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel överlämnats till regeringen. Deöveriämnade redovisningarna bör fogas till protokollet som bilagorna 111. Under1989 har utvecklingen för AP-fonden totalt sett varit tämligen positiv. Detinflationsjusterade överskottet, s. k. realt resultat, uppgick förfondstyrelserna sammantagna till eller av helafondkapitalet (till 33,5 miljarder respektive ). Sänkningen avresultatet års nivå är främst en följd av räntestegringen underijärde kvartalet 1989. De ackumulerade reala resultaten uppgick vid 1989 årsslut till ca utöver nuvärdet av det kapital som tillförtsde olika fondstyrelserna. Vidslutet av uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbehållningen inomhela AP-fonden tiU . Det är en ökning med 23,8 miljarderkronor eller jämfört med . Dentotala avkastningen för de tre första fondstyrelserna var 18,7 miljarderkronor. Eftersom en del av avkastningen används för att täcka pensionsutbetalningarnablev fondkapitalets ökning lägre än avkastningen. Fondkapitalets ökning i detre första fondstyrelserna uppgick således till (marknadsvärderat). Övriga fondstyrelser bidrog till ökningen av fondkapitaleti det totala ATP-systemet med (marknadsvärderat). Riksrevisionsverketsoch utlåtanden Skr. 1989/90: 137 () och () har var för sig granskat fjärde och femtefondstyrelsernas samt löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel. RRVkonstaterar i sitt utlåtande att var och en av löntagarfondstyrelserna ochfjärde fondstyrelsen uppvisar ett överskott i förhållande till det långsiktigaresultatkravet. Även femte fondstyrelsen som påbörjade sitt arbete uppvisar ett resultat överstigande avkastningskravet. RRVhar belyst löntagarfondernas avkastning sedan hänsyn tagits till risk ochdärvid kunnat konstatera att inte någon av löntagarfondema kan klassificerassom en högriskfond. Enligt RRV beror detta till största delen på att fondernahar väl di versifierade portföljer och att fonderna alltid har en viss ddlikvida medel. RRV anser att man inte kan kräva att en fond med lägreriskexponering än marknaden i med börsuppgång skall utvecklas lika välsom index. RRVhar vidare särskilt granskat placeringsregleraa och därvid juridiskt undersökttre olika typerav placeringar, nämligen mellansvenska löntagarfondens ochnordfondens ställningstagande för att respektive fond skall placera aktier iett svenskt investmentbolag med placeringsinriktning i utländska aktier, fjärdefondstyrelsens deltagande i bildandet av ett fastighetsbolag samtmellansvenska löntagarfondens och sydfondens utställande av köpoptioner påinnehavda aktier. RRV;s bedömning är att placeringen i ett svensktinvestmentbolag som till huvuddel avser att investera i utländska aktier inteär förenlig med bestämmelserna i lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden (APR) eller dess förarbeten. Däremot är RRV av den uppfattningenatt deltagandet i bildande av fastighetsbolag liksom utställande av köpoptionerinte strider mot reglementet. Enligt RRV är det av synnerlig vikt att enöversyn sker av placeringsbestämmelserna i 34-36 §§ APR, så att reglerna ifortsättningen blir så entydiga som möjligt. Iutlåtandet har RRV även särskilt granskat fondernas ägande och enligt RRV:sbedömning föreligger en möjlighet att fonderna tillsammans påtvingas ettföretagaransvar för börsregistrerade företag som har varit noterade eller ärnoterade på OTC-listan respektive O-listan. Enligt RRV bör en översyn avgällande begränsningsregler ske för att undvika att fonderna tillsammanspåtvingas ett företagaransvar. RRVhar dessutom följt upp tidigare utlåtande. Därvid har RRV funnit attlöntagarfonderna och fjärde fondstyrelsen var för sig har beslutat om förfonderna enhetliga redovisningsprinciper fr. o. m. RRV anser att femtefondstyrelsen bör tillämpa samma redovisningsprinciper som övriga fonder. RRVframför slutligen synpunkter på fondernas arbete med riskanalys, aktualitetoch dokumentation av fondernas placeringsinriktning samt fondernas långsiktigalikviditetsförvaltning. Resultatenav RFVis utvärdering har inte gett RFV anledning att fram föra några särskilda anmärkningar mot fondernas resultat eller placeringar av de förvaltade medlen . RFV har särskilt framhållit att , samtligalöntagarfondstyrelser har aktivt informerat de fackli- Skr.1989/90: 137 ga organisationerna i bolag där respektive fond innehar aktier ommöjligheten att begära rösträttöverlåtande hos fondstyrelsen. Andelenrösträttsöverlåtande har enligt RFV ökat väsentligt jämfört med1988 och andelen understiger inte för någon enskild fondstyrelse. RFVkonstaterar vidare, i likhet med RRV, att löntagarfondstyrelserna under 1989har enats om enhetliga redovisningsprinciper samt att de skiljaktigheter somåterstod vid utgången av 1989 kommer att åtgärdas 1990. RFV delar vidare RRV:suppfattning att utställande av optioner i eget aktieinnehav inte strider motplaceringsbestämmelserna. Jagvill i anledning av RRV:s och RFV;s utlåtande göra följande kommentarer. Avutlåtandena från RRV och RFV framgår att löntagarfondstyrelserna och fjärdefondstyrelsen nu har enats om att tillämpa samma redovisningsprinciper samtatt de skiljaktigheter som återstod vid utgången av 1989 kommer att åtgärdas1990. Såsom påpekats i tidigare års redogörelser (skr. 1987/88:179, skr.1988/89:144) är dd av synneriig vikt att fondstyrdserna tillämpar enhetligaredovisningsregler. Jag förutsätter därför att kvarvarande olikheter ärundanröjda i kommande årsredovisningar och att denna fråga därmed inteföranleder ytterligare åtgärder. Jagkonstaterar med tillfredställdse att samtliga löntagarfondstyrelser aktivt harinformerat de fackliga organisationerna om möjligheten att begärarösträttsöverlåtande och att andelen rösträttsöverlåtande har ökatväsentligt jämfört med . Under1970- och 1980-talen har värdepappersmarknaderna i världen knutits sammanalltmer och i former som delvis varit okända tidigare. Nya värdepapper ochfinansiella instrument har skapats. Därtill kommer att valutaregleringensuccessivt avvecklats i och andra länder. Gamla restriktioner förtillträde till marknadsplatser har hävts. Det har även skett en genomgripandeavreglering av kreditmarknaden. har de ökande anspråken på godriskspridning och hög avkastning när det gäller förvaltningen av AP-fondensmedel alltmer kommit i förgrunden. Mot denna bakgrund har behovet av en översynav fondreglementets placeringsbestämmelser vuxit sig starkare. Det är enligtmin mening av vikt att placeringsreglerna inte lägger oönskade hinder i vägenför fondstyrelsernas verksamhet. Därtill kommer det av RRV påtalade behovet avklara och entydiga regler som inte ger utrymme för tveksamhet eller olikartadtolkning. Fråganom AP-fondens organisation och förvaltning har diskuterats under de senasteåren. Exempelvis har , senast vid beredningen avprop. 1989/90:27, uttryckt önskemål om en samlad översyn av de lagregler somstyr medelsförvaltningen i AP-fonden. En sådan översyn är emellertid en frågasom enligt min mening kräver ytterligare överväganden. Jag avser dock underalla omständigheter att föreslå en teknisk översyn av samtliga fondstyrelsersplaceringsbestämmelser. Jag har därför för avsikt att återkomma tillregeringen i dessa frågor. Vad RRV och RFV i övrigtbehandlat i sina utlåtanden är av den karaktären att några ytterligare kommentarer från min sida inte erfordras. Förändringari AP-fondens verksamhet Skr. Denfemte fondstyrelsen som inrättades 1988 (prop. 1987/88:167) påbörjade underhösten 1989 sin verksamhet. Enligtförslagen i senaste kompletteringspropositionen (prop. 1988/89:150, bil 6,FiU30, rskr. 327, SFS 1989:512) erhöll första - tredje fondstyrelsernamöjlighet till delägande i fastighetsbolag. togs förbudet för fjärdeoch femte fondstyrelserna att förvärva aktier i bank-och försäkringsbolag bort.Fjärde och femte fondstyrelserna erhöll även rätt att av de medel somrespektive styrelse förvaltar placera i utländska aktier ochandelar i aktiefonder. Enligtförslagen i proposition om AP-fondens placeringsbestämmelser (prop. 1989/90:27,NU 12, rskr. 92, SFS 1989:1038) fick första - tredje fondstyrdserna möjlighetatt placera förvaltade medel i obligationer och andra för den allmänna rörelsenavsedda skuldförbindelser i utländsk valuta upp till högst av detfondkapital som respektive styrelse förvaltar. Regeringenhar tidigare denna dag fastställt balansräkningarna för första femtefondstyrelserna och första femte löntagarfondstyrelserna. Jaghemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsernas årsredovisningar,sammanställningen över delfondernas verksamhet samt RRV:s och RFV:s utlåtandentill . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Första, andra och tredje fondstyrelserna Åwt i sammandrag ' De tre första fondstyrelsemas förvaltai:ie fondkapitaluppgick vid utgåtigen av 1989 till 340.5 rndkr. en ökning med 11.3 mdkr eller3.4%. Av styrelsernas totala placeringar vid slutet av åretsvarade bostadssektorn för den dotninerande deleti. Statens andel var 22%.konmmnema svarade för och näringslivet för . De kortfristigaplaceringarna utgjorde . ATP-systentets utveckling innehar fortsatt högaanspråk på fondens avkastning. Pensionsutbetalningarna ökade till69.2 mdkr Underskottet mellan avgifter och pensioner, som successivt stigitfrån , ökade lill 11.6 mdkr motsvarande ca en sjciltedel avAJPpensiouema . Avgiftsunderlaget lönesumman växte meddrygt . Avgiftsuttaget ökade till sammanlagt 11%.Fondstyrelsernas inflöde av ATP-avgifter ökade därigenom till 57,6mdkr. Direktavkastningen på fondens ohhgationsplaceringar (31/121989: 287,9 rrnikr) uppgick tjll eller 36.2 rndkr jämfört med 11,8%resp. 33.5 mdkr Den betydande räntestegringen mot slutet av åretledde till en siinkriing av kursvärdei på fondens värdepappersportfölj rned6.4% (motsvarande 17.3 mdkr). sjönk räntenivån vilketmedförde en Ökning av kursvardena med 6.1 mdkr. Utvecklingen innebar atttotalavkastningen på fondens värdepappeisportfölj (direktavkastningen minskadmed den orealiserade kursförlusten) 1989 sjönk till att jämföra med entotalavkastning 1988 på . Nettoplaceringama uppgick nominellt ttll 27.3mdkr (1988: 23,5 mdkr). Därutöver har amorteringar, förfall och inlösen ivärdepappersporlföl-jen uppgått till ca 38 mdkr Därtill kommer omplaceringariportfoljstvnman-sättningen på ca 50 rndkr, som gjorts av placeringspolitiskaskäl. Sammantaget innehar detta att hruttopläceringartta upypgick till ca 115mdkr 1989 togs de förda stegen mot' uppbyggandet avfondens fastighetsbestånd. Fonden förvarnade dels det börsnoteradefastighetsbolaget . tiels gick fonden in som 20-proceniig ägarei det nybildade bolaget för förväfv av fastigheter iutlaridet, framförallt i . Direktlåneverksamheten'till privata bolag utveckladespositivt och uppgick till 4.1 mdkr . 1 iithhiingeningår både kortare och längre lån med varierande bctalnmgsprofil. Fonden har genom reglementsändring fr o m den 1 januari1990 möjlighet att placera i utländska räntebärande papper Styrelseoch revisorer '' , Landshövding i ,(ordförande) , Förbundsordförande, , (viceordförande) MARtXT , Vice ordförande. Svenska Kommunförbundel,(vice ordförande) , (Generaldirektör,(, Statssekreterare, CivildepartemenletINGEGERD , Kommunalråd , , , , , Rd. , (Generaldirektör, löne- ochpensionsverk , Sekreterare, i , F.d. generaldirektör, (ordförande) STIGDANIELSSON, Överdirektör, , LandstingsledamotGUNNAR , Administrativ chef, Företa iondstyreken lorvaltar avgifter som erlagts avstaten och lommuner och dem närstående institutioner och bolag. Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringenetter torslag trän LD, TXIO, , ochLandstingsförbundet. Regeringen utser tonjtom ordförande två ledamöter lamtetvå suppleanter Styrelse och revisorer '' HANS , Landshövding i län,{ordförande) , Tckn.dr.,Styrelseordförande, . (vice ordförande) , F.d. andre ordförande, i , (vice ordförande), (förordnaiJt o m ) , F.d. verkställande direktör. BO , Styrelseordförande,, Verkstall.inde direktör. Kooperativa , Ekonom, i ,l-orbundsordförande. , Avd.chef, NILSHOLGERSON, Fd. , Styrelseledamot,, Fd.styrel';eledamot. Svenska ArbetsgivareföreningenROLF TRODIN, Verkställande direktor, GÖRANWISTROM, Arbetsmarknadssekreterare, , Förbundsordförande, , Förbundsordförande,, Förbundsordförande, , F.d. generaldirektör, (ordförande) , Ekonomichef, iSverige Anidra fondstyrelsen lorvaltar avgitter som erlagts avenskilda större arbetsgivare Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringen efter forslag från SAF, LD, KF och TCO Ledamöter och suppleanter i Regeringen utser ordforandi.' Styrelse och revisorer '' , Landshövding i ,(ordförande) ERIK-V , Förbundsordförande, ,(vice ordförande) avtalssekreterare, Landsorganisationeni , (vice ordförande) , Vice styrelseordförande. , , Lantbrukamas RiksförbundBENGT , Förbundsordförande, HANS ,, , Överdirektör, ÅKELUNDQVIST, Styrelseordförande, , viceordförande. , Verkställande direktör, , Förbundsordförande, , , , vice ordförande. , F.d. generaldirektör, (ordförande) Tredje fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts avenskilda mindre arbetsgivare saml Ledamöter och suppleanter i styrelsen ulses av regeringenefter förslag från SAF, LRF, LO, TCO, KF, , och . Skr.1989/90:137 Bilaga I AP-fonderna har under 80-iaiet haft en positivutveckling. Denna präglade också 1089 Fondernas direktavtastning steg till 36.2mdkr (1988. Fondavkdslningens betydelse kan lilustreras med attavgiltsuttaget. oni fondavkastnin gen e| vanl tillgänglig, IPiJo hade behövtuppgå til! (mot faktiska H pro-cenO Den av fonden behiillnjavkastningen efler betalning av fondens bidrag lill ATP-pensionerna uppgicklill 2,6 mdkr (1988: 22.0 mdkr). Totalavkastningen (summan av direktavkastningoch torandnng i kursvården) uppvisade däremot en nedgång, jämfört med 1988lill foljd av räntehöjningen mot årets slut, som ledde ill en kraftig sänkningav kursvardena j)å fondens obligationsinnehav. Fondavkastningens betydelse for finansie ring avATP-systemet har medfört att enighet råder om att fonden skall bedriva enavkastningsmaximerande placeringspolitik. En avgörande forutsättning för genomförandetav denna politik har vant den genomgripande förändring som ÖO-talet medförtav den svenska kreditmarknaden och som gjort denna till en fungerande, utveckladoch sofistikerad markr.ad. Denna utveckling utsattes for betydande bakslag genominförandet av omsättningsskatten pä värdepapper. Beskedet att skatten kommeratt avvecklas är darfor välkommet. For närvarande föreligger i'tl taktiskt samband mellanfondens avkastning och avgiftsuttaget i den meningen ati avgiftsuttaget hadevant ett annat om ATP-systemet inte haft tillgång till fondens avkastning Någon precisering av detta samband har emellertid inte gjorts.Detta ar naturligt, eftersom ATP-systemet är elt fördelningssystem och fondenursprungligen förutsattes endast tillfälligt tas i anspråk förpensionsutbetalningar. I den ändrade situation som inträtt i fon densställning i pensionssystemet är det angelaget att målet för fondförvaltningenoch fondavkastningens roll i pensionssystemet preciseras. Därvid börförutsättas att fonden långsiktigt skall bestå och att anpassningen avpensionssystemet vad gäller avgiftsutta get och/eller pensionsniväerna skerutifrån denna utgångspunkt. Hur långt fondavkastningen kan minska behovet avavgiftshöj ningar beror pä räntenivån och placerings-politikens effektivitet.En an viktigare faktor som bestämmer pensionssystemets stabilitet och dessutformning är tillväxttakten i ekonomin. För ATP-systemets del är därför denpositiva effekten av en hög räntenivå mindre än den negativa effekten av en lågtillväxttakt. Utvecklingen har inneburitatt AP-fondens placeringsmöjligheter väsentligt vidgats. har fondeninlett placeringar i fastigheter och di-rektiänegivning till företagssektorn.Fr o m innevarande år har fonden möjlighet till placeringar 1 utländskavärdepapper. Denna utveckling har successivt närmat AP-fonderna tillförsäkringsbolagen. Detta galler även placeringar i aktier, vilka dock skettutanför de tre moderfonderna. Fondens dominerande placering var också stats-och bostadsobligationer. Bostadsobligalioner hor till dt säkra placeringarnaoch ger en högre avkastning an statsobligationer, en avkastning som dessutomsteg relativt Bostadssektorns andel av fondens räntebärandeportfölj okade Direktavkastningen på fondens obligations-placeringar hadeunder 1987 och 1988 sjunkit till TZ,!*?" resp. 11,. Avkastningenfortsatte att sjunka till 11,Under slutet av året inleddes enmarkerad ränteuppgång som kommer att bryta nedgången i direktavkastningen. Räntehöjningenhar orsakat en starkt negativ, orealiserad värdeförändring, uppgående1989 till inte mindre än 5,. Till följd av sm storlek måste AP-fonden ha en stor andellångfristiga placeringar, större an vad som galler for marknaden i dess hel- Därför blir en negativ värdeförändring oundviklig narmarknadsräntan stiger som den gjorde . Under räntesänkningarna underde tre föregående åren hade fonden pä motsvarande satt en positiv värdeförändring(uppgående till 7,). I den män nuvarande historiskt höga räntelage sjunkertillbaka kommer värdeförluster att kompenseras längre tram. Fondens fastighetsplaceringar inleddes genomförvarvet av med ett fastighetsbestånd av ett marknadsvärde påca 4 mdkr Ett antal forvarv-darutover har prövats men inle letttill resultat, vilket återspeglar fondens medvetet forsiktiga politik. Fondensförvarv av utländska fastigheter sker indirekt genom fondens deltagande ifastighetsbolaget tillsammans med , SPR ochPK-bankens pensionsstiftelse. Fondens möjligheter lill direktlän till privata svenskabolag, vilka mlordos 1988, sedan obligationsmarknaden for de svenska foretagensde! bhvit ointressant, har utnyttjats upp lill ca 4 mdkr. Framväxtenav en fungerande pennmg- och obligationsmarknad har medfört attfondens Iraditionella reverslän, såväl till kommuner som tillmellanhandsinstilut, stagnerat De tidigare sä betydelsetullarefmansienngslå-nen ("återlänen") fortsätter att avvecklas och denutestående volymen, som en gång uppgick till över 11 mdkr, ar nu nere vid ca800 miljoner kr. Det placeringsreglemente som galler har ökat fondensmöjligheter all hoja avkastningen och långsiktigt oka fondens bidrag tillpensionsutbetalningarna. Om ökningen i BNP antas uppnå och det nuvarandetaket for pensionsgrundande inkomst bibehålles, erhålles. som närmare utvecklades1 fjolårets årsredovisning, en stabil utveckling som ställer begränsadeanspråk på avgiftshöjningar for det olfentliga pensionssystemet (summan av ATPoch folkpension) Skulle BNP-okningen däremot S|unka från till skullepensionsulgiftcrnas andel av lönesumman stiga väsentligt Vid denna låga meninte alldeles osannolika tillväxt måste man i längden valja mellan betydande avgilishojnmgar och en sänkning av kompensationsnivåerna. En rimligstrategi ar att gardera sig mol en sådan ogynnsam utveckling ATP-systemetskänslighet for förändringar i avgiftsunderlagets ökningstakt reser darforträgan om AP-ton-dens roll som butleri AP-londens nuvaran- de och förväntade framtida storlek torde vara for litenfor att fylla en sådan buffertfunktion Det skulle for att möta denna situationbehövas ett positivt sparande inom ATP-systcmel. Både sparande- ochbuffert-argumentet låg bakom det ursprungliga be slutet om uppbyggnaden avAP-fonden. Dessa trägor har av olika anledningar på nytt aktualiserats 30 ärefter ATP-systemets tillkomst Bristen på sparande framstär som ett långsiktigt centraltproblem for balansen i den svenska samhällsekonomin. Det finns stora behov avinvesteringar mom privata företag inte minst inom milioområdet Det finnsstora ulgiftskrav på olika statliga och kommunala verksamheter. Det privatahushållssparandet har inte vant positivt på . Försäkringssektorn harhittills genererat ett stort och for den samhällsekonomiska balansenoundgängligt bidrag till sparandet. Av olika skal tenderar emellertidforsak-ringssparandet nu att stagnera Avtalspen-sioneringen har nätt ettfullfunktionssta-diuni Det privala lorsakrmgssparandel har under senare årdrivits upp av incitament som delvis upphört att verka. Sparandebristen iden svenska ekonomin visar sig också I de snabbt stigande underskotten ibytesbalansen Även sett ur försäkringssystemets snävare synvinkel finnsdet skal som tatar for ökat sparande. Befolkningsutvecklingen ar sådan attantalet ålderspensionärer relaterat till antalet personer i aktiv ålder dens k for-sor|ningskvoten under de närmaste 15 20 åren kommer att vararelativt gynnsam. Därefter växer kvoten snabbt, en uppgång som bara marginelltpåverkas av dagens höga nativitet ATP-systemet kommer en bit in på2000-talet att hårt belastas av denna utveckling. Det borde ligga i de nurelativt talrika aktivas intresse att och i ökad utsträckningmedverka till att minska den belastning de kommer att få vidkännas vid stigandeforsorjningskvot. De behöver också bidra till att resursutrymmet ökar tor depensioner de själva längre fram förväntar sig skola fä Behovet av överuttag tor alt parera ojämnheter ibefolkningsutvecklingen ar mte unikt for det svenska pensionssystemet utan kommerall aktualiseras lor så gott som alla industriländer I en rapport från 'rekommenderas medlemsländerna att b/gga upp lorsakrinysfonder under de"goda åren" for del for all dangenomiitj,imna den stora puckel i av-giltsutlagen som annars sannolikt skulle bli Skr.1989/90:137 Bilaga 1 nödvändig längre fram i liden Sen I elt svenskt perspektiv ar AT['-systemet :nle detenda försäkringsområde dr det finns motiv for enspargenererande fonduppbyggnad Detta moliv ar ännu mycket starkare i de kollektiva och de privata pensionssystemen Detta har a:t göra med att sambandet mellan förvärvsinkomstoch ATP-pension vid bibehållande av Jet nuvarande taket så småningomkommer att upphöra Genom att förvandla ATP-systemet till ett folkpensionssyslem pä fiogre nivåflyttar man finansiermgsproblemen for def växandedel av inkomsterna som ligger over ATP-taket frän ATP-systemet till avtalsförsäkringarna, framföralltITP, som därvid kommer att utsattas forstarkt iikade resurs- anspråk En sädan ufveckling skulle behöva anteciperas av en betydande tonduppbygg-nad momdenna försäkring Uteblir denna, kommer en övervältring frånATP tillsammans med "ålderschocken"att ställa finansieringen inför svåraframtidsproblem. Elt okat sparande kan också genereras via de privala försäkringsbolagen. Fränsparandesynpunkt spelar del ingen roll var fonderingen äger rum. Däremotkommer del naturligtvis att föreliggaskiijaktigheler med avseende pådispositionsratten till fonderna. Ur denna synpunkt ar det viktigt att sparandetkanaliseras produktivt, for det ar bara härigenomden framlida "aldrebördan" kan Uttas Det finnsskal att i god lid bestämma den strategi med vilken deframtida proble men skall motas. Skr.1989/90:137 Bilaga 1 Den svenska penningpolitikens primära mål är attupprätthålla en fast växelkurs gentemot en handelsvägd korg av utländska valutor.Växelkursen påverkas av betalningsströmmarna mellan och utlandet.Eftersom räntedifferensen gentemot utlandet inverkar på valutaflödena kanriksbaTtken stabilisera växelkursens utveckling genom sin kontroll över denkorta svenska räntan, dvs. räntan på statsskuldväxlar (SSVX).