prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessa innebär atl medborgarnaoch förelagen i ett skall ha räll att starta och driva företag i etlannat medlemsland på samma vikkor som medborgama och förelagen i del andralandet. Fördraget stadgar också all denna rätt omfattar rätten att förvärvasåväl minoritets- som majorilelsposter av aktier i bolag i ett annal EG-landutan att i övrigt vara etablerade i det senare landet. Reglerna utgör dock intehinder för medlemsländerna alt ha utlänningskontroll på detta område om detmotiveras av hänsynen lill allmän ordning, säkerhet eller hälsa. Frågorsom rör internationella investeringar är också föremål för ett omfattande samarbeteinom . Kapitalliberaliseringsstadganreglerar bl.a. intemationella direklinvesleringar varmed avses l.ex. förvärvav äganderätten lill ell beslående företag. Stadgan ålägger medlemsstaterna attsinsemellan fortlöpande avskaffa restriktioner för kapitalrörelser i denutsträckning det är nödvändigt för ett eflfektivt ekonomiskt samarbete. I dettasyfte skall varje tillstånd lämnas som behövs för all slutföra eller verkställabl. a. ingående direklinvesleringar. Stadgan medger undanlag med hänsyn tillbl.a. allmän ordning, säkerhet m.m. Vidare behöver tillstånd inte lämnas när eninvestering "med hänsyn lill beloppet eller ändra faktorer skulle ha enutomordentligt skadlig eflFekl på landels intressen" (den s. k. andraanmärkningen fogadtill posten direkta investeringar i kapilakiberaliseringsslad-ga).Dämtöver kan medlemsländerna göra särskilda reservationer. har gjortsådana reservationer när del gäller bl. a. reglerna om utländska förvärv avföretag och fastigheter. Del finns även möjlighet lill temporärt undantag vidstörningar, men detta har föga intresse särskilt i fråga om ingåendedireklinvesleringar. om internationella investeringar och multinationellaföretag innehåller bl.a. riktlinjer om medlemsstaternas behandling avutlandsägda företag. Riktlinjerna är en rekommendation till medlemsstatema alldessa bör ge utlandskontrokerade bolag en behandling som i motsvarandesituationer ges inhemska bolag (nationell behandling). Deklarationen avserförhållandena efler elableringslillfället. Också dessa riktlinjer medgerundanlag med hänsyn lill allmän ordning och säkerhetsinlressen. Lagstiftningsom innebär undanlag från nationell behandling skall meddelas . harnotifierat den gällande etable-ringsrätten och har rekommenderat ell antalländer, däribland , att se över sin lagstiftning på området i syfte allavskaffa lagstiftningen eller begränsa tillämpningen. Ifråga om rekommendation om nationek behandling vill jag nämna följande. Sedanen tid pågår ett arbete inom som syftar lill all göra rekommendationenbindande för medlemsländema på samma sätt som gäller i fråga omkapitalliberaliseringsstadgan. Syftet är all ett sådant inslramenl skall åläggastaterna all ge utlandskontrokerade företag en likabehandling jämfört medinhemska förelag. Existerande avvikelser skall fortlöpande avvecklas och när enviss åtgärd har avvecklats får den ej återinföras. Också när det gäller dettainslramenl kommer del att finnas möjlighet lill undantag med hänsyn till bl.a.säkerhetsintressen. Varje medlemsland skall också ha rätt att görareservationer på i huvudsak samma sätt som enligt kapitalsladgan. Ifråga om detta intemationella samarbete villjag anföra följande. litet och mycket utlandsberoende land är del, somjag nämnt, av stor viktalt tar aktiv del i del intemationella samarbetet. Somtidigare nämnts har EG och EFTA-ländema beslutat att inleda förhandlingar ometl avtal om samarbete på del ekonomiska området. Enutgångspunkt för dessa förhandlingar är atl ell avtal skall innehålla störstamöjliga genomförande av fria rörelser för varor, tjänster, kapital ochpersoner. Enannan utgångspunkt är atl ell avtal skall bygga på vad EG hittiks uppnått iolika avseenden och all del skall råda balans mellan partemas rättigheter ochskyldigheter. Rätlentill förelagselablering och förelagsförvärv tillhör de mera gmndläggandeelementen i Romfördragel och EG:s inre marknad. Del finns anledning alt räknamed att frågan om gemensamma normer för kapitalrörelser över gränserna och omnationell behandling kommer att bli vikliga inslag i de kommandeförhandlingama. Det är myckel betydelsefullt för de svenska företagen atl de sålångt möjligt får garantier från EG och övriga EFTA-länder omicke-diskriminering när del gäller etablering av dollerbo- lag och filialer ochförvärv av förelag. Jag kommer senare all la upp de konsekvenser detta får förde svenska restriktioner som finns på detta område. Vad jag nu anfört gällerinte bara EG-områdel utan också OECD-området i stort. Som jag nämnt pågår inomOECD ell utvecklingsarbete när del gäller regler om nationell behandling. Dettaarbete kan för svenska förelag få övervägande positiva eflFekter genom denstarka inriktningen mol icke-diskriminering i andra länder. har ett antalundanlag från principen om nationell behandling. Detta gäller t. ex. våraregler om utländska förvärv av företag och fastigheter, regler om utländsktdeltagande i den finansiella tjänstesektom och inom kreditupplysningsverksamheloch några undantag inom sjö- och luftfart. När del blir dags förSverige all la släkning lill en anslutning lill ell bindande instmment omnationell behandling avser jag atl återkomma lik dessa frågor. 1 delsammanhanget finns det också anledning atl la ställning lill vilkareservationer som kan bli aktuella för svenskt vidkommande. Del jag nu har behandlatavser företagens rättigheter lill icke-diskriminering i del intemationellasamarbetet. Minsl lika viktigt ärgivetvis alt verkar för bättre möjligheter för de anställda all fåinformation och förhandlingsmöjligheler över gränsema i företagensinlemalionalisemg. Den tidigare nämnda OECD-deklaralio-nen innehåller ocksåriktlinjer för de multinationella företagens beteende. Dessa riktlinjerinnehåller bl. a. normer för informaiion och förhandlingar i förhållande lillde anställda. I dessa hänseenden har aktivt verkat för utveckling ochbättre uppföljning av tillämpningen. Detta aktiva arbete bör givelvisfortsätta. Detär också viktigt all driver dessa frågor i samband med förhandlingamamellan EG och EFTA-slalema. När det gällerfömlsältningama för koncemfackligt samarbete över gränsema i vill jaghänvisa lill vad chefen för anfört iarbetsmarknadsdepartementets bilaga lill årets budgetproposition (prop.1989/90:100 bil. Jag återkommer som sagttill några av dessa frågor i del följande när jag lar upp frågan om regler förutländska företagsförvärv. Informationoch förhandlingsmöjligheter för anställda 7.3Svenska företags investeringar utomlands Sammanfattningoch bedömning: I detta avsnitt redovisas utvecklingen av de svenska förelagensinvesteringar utomlands. Vidare redovisas de kontakter som inom ramen församrådet med industriföretagen har ägt mm mellan industridepartementet och destörsta intemationellt verksamma företagen i frågor om intemationalisering. Molden bakgmnden konstateras all del inte finns anledning all frångå den bedömningsom gjordes i regeringens proposition 1986/87:74, Näringspolitik inför90-lalel, nämligen alt utlands-invesleringama i huvudsak främjat tillväxten ochden intemationella konkurrenskraften. Utvecklingen kan dock leda lill allcentrala koncemfunklioner i förelagen i ökad utsträckning kan komma attförläggas utomlands. Jaganser mol denna bakgmnd atl samrådet med företagen i frågor omintemationalisering bör fortsätta och intensifieras. I enlighet med vadsom aviserades i den senaste näringspolitiska propositionen har ytterligarekartläggning av den svenska industrins internationalisering genomförts.Statistiska centralbyrån (SCB) har, på uppdrag av bl. a. industridepartementet,tagit fram statistik om den svenska industrins investeringar utomlands åren1978-1988. En fykig redovisning av statistiken finns i departemenispromemorian"Svensk industri i utveckling" (Ds I 1990:16). Vidare har frågor ominlemalionaliseringens fortsalla utveckling diskuterats med 20 stora,intemationellt verksamma, svenska koncemer. 17 av dessa koncemer utgör denförelagsgrapp (den s. k. 17-grappen) som har följts statistiskt. Jag kommer idel följande all beskriva huvuddragen av vad som framkommit i det genomfördaarbetet. 7.3.2 Näringslivetsinternationalisering omfattning och utveckling År1987 fanns 715 svenska koncemer som hade utländska dotterbolag med anställdpersonal, lolak 488000. Av de ansläkda återfanns i (exkl.Danmark), i , i , i och iAsien. Koncemer inomliUverkningsinduslrin står för av antalet utlandsansläkda. De 17största koncemema svarar, med avseende på antalet anställda utomlands, förhuvuddelen av näringslivels intemationella verksamhet, medan de mindrekoncemema spelar en myckel marginell roll. Tikverkningsinduslrinsintemationalisering genom utländska dotterbolag har pågått . Antalet anställda i dotterbolagen har ökat frånca 170000 lik ca 418000 (). 1980-lalelvar ökningen särskilt stark () , främst som Prop.1989/90:88 ett resultat av ett fåtal stora utlandsförvärv. Mellanåren 1979 och 1988 har andelen anställda inom EG-ländema (exkl. )minskal från lill och inom ökat till19%. Sysselsättningen iproduktionsbolag utomlands har fördubblats och har uppskattatstill 1987. Sysselsättningen i den utländska produktionen irelation lik sysselsättningen inom svensk tillverkningsindustri var år1960, och . En stor del av ökningen under 1980-lalet ärhänförbar lill . 7.3.3Utvecklingen av 17-gruppens internationalisering Densvenska ekonomin är starkt beroende av 17-grappens verksamhet och utveckling.Koncemema i gmppen slår för av induslrisysselsällningen i , knappt40% av export och av industrins totala forsknings- ochutvecklingsverksamhet (FoU). År1987 var sysselsättningen i gmppen 620000 personer, varav 360000 Sysselsättning() utomlands. Detta motsvarade av den totala sysselsättningen i svenskaföretag i ullandel. fåtal stora verksladskoncemer (11 st) sysselsattemerparten av dessa utlandsansläkda. Förenklat kan sägas all del svenskanäringslivels intemationalisering till stor del utgörs av dessaverk-sladskoncemersullandsengagemang. Underperioden 1985 har andelen investeringar (inkl. förvärvade ) utomlands pendlat mellan , därefter har den legalmellan . Ökningen beror lill största delen på omfattandeförelagsförvärv. 17-gmppensproduktion i är nu mindre än dess ullandsproduk-lion. Den svenskaproduktionens andel av den totala omsättningen har minskat kontinuerligt underde och uppgick lill . Exporten från spelaren allt mindre roll vid försäljningen på de utländska marknadema. År 1987svarade exporten för en tredjedel av koncememas totala försäljning utomlands. FoU-kostnadernai gmppen har ökat ungefär lika starkt utomlands och i FoU-kostnader Sverigesedan år 1985, varför fördelningen varit i stort sett oförändrad. Enligt SCBuppgick andelen utomlands lill . En annan undersökning för endelvis annorlunda sammansatt förelagsgrapp har uppskattat andelen lill 23%.Del finns relativt stora skiknader i FoU-andd mellan koncemema i 17-gmppen ochmellan olika branscher. De höginlemalio-naliserade koncemema hade en betydligthögre andel utanför . Delär förenat med stora metodproblem all jämföra lönsamheten i de Lönsamhetsvenska och utländska verksamhetema. Mätt som överskoll i relation tillomsättningen synes dock lönsamheten vara väl så god i 17-grappens svenskadelar som i de utländska delama. har avkastningen på totaltkapital varit i stort sett lika hög i som i ullandel. 17-grappenhar också studerats vad gäller utvecklingen i under perioden 1978-1988.Förelagen har delals upp i två grapper, dds s.k. lågintemationaliserade förelag(med av de anställda utomlands), dels s. k.höginlemalionaliserade (utlandsansläkda). Som jämförelse har ävenstuderats utvecklingen för nationella förelag ulan produktion utomlands ochför hela tillverknings respektive verksladsindu- Prop. 1989/90:88 strin. Enligtdetta material hade de höginlemalionaliserade förelagen en ofördelaktigaretillväxt i i olika avseenden. Manbör dock inte dra några mera bestämda slutsatser av dessa jämförelser. Gmppemarepresenterar förelag med olika inriktning och det går inte all säga hurutvecklingen i t. ex. de höginlemalionaliserade förelagen hade varit om de haften lägre intemationaliseringsgrad. 7.3.4De stora industriföretagens fortsatta internationalisering Samtalom intemalionaliseringen har förts mellan företrädare för industridepartementetoch koncemledningama i 20 företagsgmpper. Syftet har bl. a. varit alt fåytterligare kunskaper om den fortsalla internationaliseringen saml all inhämtasynpunkter från företagen om ålgärder från samhällets sida som har betydelseför industriell verksamhet i . I samtalen har också berörts vilkadrivkrafterna till intemalionaliseringen har varit i respektive förelag.Departementet har även haft kontakter med de centrala fackliga organisationemasaml i några fall med de lokala fackklubbarna för alt inhämta deras synpunkterpå intemalionaliseringen. Destuderade koncememas utlandsinvesteringar har, som framgått, varit omfattandeunder , bl. a. beroende på den generellt höga investeringstaktenunder högkonjunkturen. 1 samtalen uppger koncemledningama alt de avser bevakade uppnådda positionerna och fortsätta sina intemationella engagemang, även omflera bedömer atl investeringstakten generellt kan komma att mattas under denärmaste åren. De svenska enhelema fömtses i allmänhet komma atl bibehålla sinstorlek i absoluta mått, l.ex. för all de ska kunna täcka in den inhemska ellernordiska marknaden. Flera företag uppger däremot all de fortsallainvesteringama i högre grad kommer att ske utomlands än i med påföljdatt den svenska andelen av t. ex. produktionen och sysselsättningen fortsätterall minska relativt utlandet. Merpartenav FoU-verksamhelen vid de 20 förelagen ligger fortfarande i . Oftafinns en svensk koncemgemensam funktion som utgör kärnan i förelagensFoU-verksamhet. Del är dock den utländska delen av FoU-verksamhelen som bedömskomma all expandera, medan den svenska väntas ligga kvar på nuvarandestorleksnivå. En orsak lill delta anges vara all utvecklingen förFoU-verksamhelen följer utveckligen vid koncernemas produktions- ochmarknadsenheler. En annan orsak, som förelagen anger, är all de bästa forskningsresursemapå vissa områden finns i utlandet. Enstark position inom EG anses strategiskt riklig inför framliden vare sig koncemen redan är väletablerad i eller ej. Främst de förelag som av tradition har anknytning lill bedömer all deras engage mang där snabbi kan komma all öka. Andra är mera avvaktande inför denna marknad. Några förelag är av tradition verksamma i andra världs delar eller har expanderat tik marknader i Nord- eker 156 Sydamerika.I några fall uppges vara intressant inför framti- Prop.1989/90:88 den, både på gmnd av marknadspotentialen ochproduklionskostnadslä-get. Möjligheterna all göra strategiska ullandsförvärvundersöks fortlöpande av koncernledningarna. Lämpliga tillfallen kan yppa sigplötsligt,varför man inte kan precisera detaljplaner för förvärven. Vissaolikheter länder emellan beträflFande l.ex. tillgång till råvaror, kapital ocharbetskraft uppges inte i någon större utsträckning påverka företagens val avetableringsland. Då är istället hänsyn som har alt göra med marknadspositionoch marknadsbevakning avgörande. I valet mellan all utveckla den svenskaexportproduktionen eller att investera i redan etablerade utländskaproduktionsenheter spelar däremoi jämförelser mellan de praktiskainvesleringsföratsättningarna i olika länder en roll. Vissa förelag har t. ex.angivit all tillgång tik FoU har varit en absolut fömtsättning för förelagetsexpansion. DenIradilioneka bilden av svenska förelags utlandsinvesteringar är all dessabaseras på en exploatering av någon fördel, t. ex. tekniskt kunnande ellerspecifika råvaror, som företaget har tillgång lill i . Den svenskaverksamheten slår då i centmm medan den utländska produktionen utgör en periferoch kompletterande del. Destora koncemema arbetar med en långsiktig internationaliserings-Internationali- strategi, utvecklad främst lill följd av all den inhemska ellernordiska seringsstrategi marknaden har blivit för liten. De har därför ocksåutvecklat en marknadsandelsstrategi, som inneburit stora förelagsförvärvutomlands för all snabbt öka marknadsanddama och därigenom förslärka sinintemationella position. De stora verksladskoncemema har härvid spelat enframträdande roll. Intemalionaliseringenav del svenska näringslivet är en kontinuerlig och långsiktig process sompågått . De studerade koncemema är med enstaka undanlag sedanlänge intemationellt verksamma. Etableringen av produktion i nya länder harmed ell fåtal undantag skett genom alt utländska tillverkningsföretag harförvärvals eller genom all samarbete har inletts med utländska tillverkare.Investeringar i ny produktionskapacitet utomlands har vanligen skett först närett företag redan är inne i landet som producent. Genomsin intemationella expansion och sin roll som producenter har förelagenförvärvat utländska fördelar eller resurser utomlands som del har blivitintressant all utveckla. Den svenska verksamheten är då inte längre ensjälvklar bas och kopplingen mellan denna och koncernens utlandsinvesteringarblir svagare. Denna tendens är speciekt framträdande inom de aflTärsområden därinte bara verksamheten utomlands är större än den svenska utan ocksådivisionsledningen har förlagts lill utlandet. Desvenska koncernemas investeringar utomlands under 1980-lalel bör ses i detta perspektiv. Del är inte fråga om en dramatiskt förändrad inriktning ulan en fortsättning på en pågående lyngdpunkts förskjutning av verksamheten i svensk industri mol utlandet. Förskjutningen avtyngdpunkten från den svenska lill de utländska Prop. 1989/90:88 verksamheternaär tydligare i de höginlemalionaliserade än i de låginler-nalionaliseradekoncernerna. Den oförddakligare tillväxten av sysselsättning, produktion,export m.m. i för de höginlemalionaliserade koncernerna kan ses som etluttryck för detta. Som jag tidigare framhållit kan man dock inte därav draslutsatsen atl dessa koncerner vid en lägre grad av internationalisering skullehaft en lika stark utveckling som gmppen lågintemationaliserade koncerner. Härspelar olika bransch- och företagsspecifika faktorer så stor roll atlgenerella slutsatser knappast kan dras. Jagkan konstatera all förelagen i allmänhet finner industriklimatet gott iSverige. Centrala funktioner i koncemerna är väl förankrade i landet. Jag anserockså att internationell framgång på olika sätt bidrar lill all stärkafömtsättningarna för den svenska verksamhetens fortlevnad och utveckling. Avsamtalen med de 20 förelagen har inte framkommit några tecken på all de trendermol en ökande intemationaliseringsgrad, som framgår av det statistiskamaterialet, kommer all brytas. 1den senaste näringspolitiska propositionen konstaterade föredraganden bl.a.all internationaliseringen i huvudsak främjat likväxlen och konkurrenskraftenmen all vissa av våra multinationella koncerner har fåll en sådan omfattandeverksamhet utomlands all kopplingen lill har försvagats. Delta kan ledalill alt centrala koncernfunktioner som FoU, avancerad tillverkning ochförelagsledning i ökad utsträckning förläggs lill ullandel. Denfinns inget skäl atl ändra denna bedömning mot bakgrand av den nu inhämtadeinformationen. Min slutsats är därför all olika ålgärder bör övervägas för attstärka fömtsättningarna för industriell verksamhet i och därmed ocksåstärka de internationaliserade koncernernas förankring i landet. 1 samtalen harkoncernledningarna och de fackliga företrädarna gett ett flertal förslag omåtgärder som kan vara av betydelse för det svenska näringslivets utveckling.Förslagen har främst berört arbetsmarknads-, energi-, forsknings-, miljö-,närings-, utbildnings-, utrikes-och handelspolitiken. Synpunkter och förslaghar t. ex. lagts på följande: - perspektiv och regler förnäringsverksamhet i - det allmänna skolväsendel,förelagsanknuten utbildning - industriell FoU med tonvikt påhögteknologi, riskdelning mellan stat och förelag vid större projekt - möjligheter lill intemationelltforskarutbyte - villkoren för samarbete medEG-ländema - energiförsörjning ochutveckling av energipriserna - inlemationdll regelverk förmiljöfrågor Jag anser att en mycketviktig åtgärd är all förstärka den svenska FoU- miljön, så att de intemationaliserade koncernerna kan finna det attraktivt atl utveckla sina FoU-funktioner i landet. Förslag på detta område har redovisats i avsnitt 5 och i den forskningspolitiska propositionen (1989/90:90). Ålgärder som avser all främja nyföretagande och utveckling av småförelag blir särskilt vikliga i en situation där de internationaliserade 158 koncemernastillväxt i minskande utsträckning sker inom . Jag har Prop.1989/90:88 behandlat förslag om nyföretagande och småföretagsutveckling iavsnitt 4. Jagkan konstatera all flera förslag som tas upp av företagen ärföremål för utredningar och politiska överväganden. 1 allmänhet är redanindustriintressena företrädda eller beaktade. En del synpunkter ger nya uppslageller infallsvinklar på frågor som kan övervägas inom ellerpå andra sätt. Företagenhar framfört önskemål om en kontinuerlig och öppen dialog mellan regering ochförelag. De anser all en kraftfull näringspolitik är en viktig fömtsättning förell fortsatt gott industriklimal. är ett befintligt kontaktorgan mellan regering,näringsliv, central förvaltning och fackliga organisationer för diskussion omövergripande och principiella frågor av långsiktig näringspolitisk betydelse.Jag avser all överväga såväl rådels arbetsformer som dess inriktning så att deli än högre grad än f n. kan utgöra etl fomm för konkreta diskussioner om frågorsom rör näringsklimatet. Samrådetmed industriföretagen, som urspmngligen framför allt hade formen av ettlokaliseringssamråd med etl stort antal förelag, har efler hand främstinriktats mot ett mindre antal av för svensk industri strategiska storföretagmed internationell verksamhet. Jaghar tidigare i den regionalpoliliska propositionen som min bedömning angettall lokaliseringssamrådel bör fortsätta. Jag anser dämlöver mot bakgrand av vadsom här redovisats atl samrådet med de stora industriföretagen bör inriktas bl.a. på intemationaliseringsfrågor. En första uppgift i detta sammanhang är atlmera ingående än vad som har kunnat ske lill följa upp de förslag somföretagen har framfört. Syftet skall vara atl undersöka i vilka former förslagsom inte redan beaktats, kan bearbetas vidare. Sammanfattningoch bedömning: I avsnittet redovisas omfattningen av utländskaföretagsinvesteringar i . Vidare redovisas den s.k.företagsförvärvsutredningens analyser av utvecklingen inom företag somförvärvals av utländska intressen. Följandebedömning görs av den svenska kontrollen av utländska förelagsförvärv. Densvenska lagstiftningen om utländska företagsförvärv bör anpassas lill denintemationella utvecklingen och göras förenlig med de intemationellaöverenskommdsema på området. Den närmare utformningen av lagstiftningen bördock vänta lill dess all ulfakel av de förhandlingar mellan EFTA och EG som nuföreslår kan överblickas. Något förslag lill ändrade regler om utländskaförelagsförvärv läggs därför inte fram . Del betonas alldel är angelägel all de berättigade kraven på likfredsslällande informations-och förhandlingsmöjligheler för de fackliga organisationema i samband medföretagsförvärv kan tillgodoses möjligt. År1988 uppgick del totala antalet anställda i utlandsägda företag i tillomkring 195000 personer vilket utgör av sysselsättningen inom helanäringslivet. Med utlandsägda förelag avses därvid förelag, där avröstema innehas direkt av en utländsk ägare eller indirekt via ett svensktdotterbolag. Del utländska inflytandetär mest framträdande inom partihandel, där var femte anställd eller sammanlagtomkring 36000 personer arbetar i utlandsägda förelag. Inomtillverkningsindustrin svarade de utländska förelagen för 13,avsysselsättningen, vilket moisvarar 117000 anställda. Inom tillverkningsindustrinvarierar del utländska inflytandet starkt mellan olika branscher.