prop · GD0377 · 1989-12-31 00:00:00 — 1. hanfritar sig från skyldighet atl betala skadestånd under fömtsätt ning" att han låtit avhjälpa felet eller erbjudit sig att avhjälpa det,eller 2. begränsarden lid han eljest*" enligt 19c § 3 st ansvarar för fel lill . Medhänsyn till tingsrättens ställningstagande all regeln bör göras generellttillämplig vid samtliga faslighelsöveriåtelser bör paragrafen formuleras om. Dåparagrafen under sådana förhållanden också kommer all avse obebyggdafastigheter bör kvalifikationskravet för besiktningsmannen vara att denna ärerfaren i fastighetstekniska frågor. Paragrafenär svartast och otymplig. Den bör bearbetas språkligt. Tingsrättensställningstagande i sak innebär att särskilda regler inte bör gälla förkonsumentförhållanden. Detta föranleder ändringar i båda para- Som framgår regleras bara upplysningsplikt i samband medgenerell friskrivning. Det bör dock i motiven klargöras om och i vad månsäljaren helt allmänt har en upplysningsplikt. ' Som hovrätten framhållit i avsnitt 4.3.4. ovan bör detmarkeras att regeln inte skall vara tillämplig annat än då näringsidkaren gjortmerabetydande arbeten. Om dessa skäl godtas, kan formuleringen inom parentes tasmed. '' Eftersom utredningens lagförslag i 19c § arbetats in iandra regler, har hänvisningen ändrats. '* Utredningens förslag har ändrats redaktionellt. Det börvara bättre att i detta stycke bara slå fast att huvudregeln är att felreglernaär tvingande till konsumentens förmån. Även om stycket fortfarande består av enenda mening är meningen i vart fall kortare och enklare. Även det följandestycket blir kortare och klarare. '' Ordet om har bytts ut mot underförutsättning att, vilket gör innebörden av regeln klarare. *" Hovrätten har tidigare markerat skillnaden mellanreklamationsfrist och preskrip tionsfrist. Ordet reklamationsfrist bör därför inte användas. Enligttingsrättens mening bör paragraferna arbetas samman Prop. 1989/90:77 eflersamma modell som den nordiska arbetsgmppen för köplagstiftning Bilaga 8använt i 34 § det svenska förslaget till ny köplag (NU 1984:5). 119b § andra stycket anges atl reldamationsfristen skall vara om säljarenhar handlat i strid mot tro och heder. I motiven lill paragrafen talas det om svikligtförfarande. Avses det senare, bör det uttrycket användas. Begreppet skulle i såfall också korrespondera med 19c § andra stycket. 1del föregående har tingsrätten i sak avstyrkt del förslag som kommer tilluttryck i paragrafen. Förslaget är dämtöver svårbegripligt. Om det skallgenomföras bör paragrafen bearbetas språkligt. Sammanställning av remissyttranden över avsnitt 1 Köpav Prop. 1989/90: 77 byggnad på ofri grund i betänkandet (SOU 1988:66)Köp av Bilaga 9 byggnad på ofri grund m. m. Efterremiss har yttranden över betänkandet (SOU 1988:66) Köp av byggnad på ofri gmndm.m. avgivits av hovrätten för , Södra Roslags tingsrättiMalmötingsrätt, riksåklagaren, , juridiska fakultetsslyrelsen vidUppsala universitet, , plan-och bosladsverkei, . , , , , , , . , föreningsbankers förbund. ismåhus, , aktiva fastighetsmäklares förbund. Svensk faslighetsförmedlingAB samt och Fritidsbyar. Byggentreprenörerna,, , . saml har beretts tillfälle all yttra sig över belänkandet men avstått frånall yttra sig. Idet följande redovisas remissinstansernas synpunkter på förslagen i avsnitt 1Köp av byggnad på ofri gmnd i betänkandet. Utredningenföreslår all om säljarens felansvar vid fastighets-försäljningskall gälla även vid försäljning av byggnader som uppförts på annans mark.Byggnad på annans mark är lös egendom och formellt är då köplagen tillämplig påolika typer av kontraktsbrott. Vid försäljning av byggnad som är tillbehör tillfastighet blir 4 kap JB tillämpligt vid kontraktsbrott. De allra flesta av demånga rättsfall som gäller fel i faslighet rör just byggnadens skick och merasällan andra egenskaper hos fastigheten. Genom den omfattande rättspraxis somalstrats under den lid JB gällt har reglema kompletterats och förtydligats.Eftersom det knappast är någon tvekan om att överlåtelse av byggnader harstörre likheter med fastighetsköpet än med överlåtelse av annan lös egendom,ligger det därför nära till hands att uttryckligen lagreglera detta. Hovrättentillstyrker därför i allt väsentligt vad utredningen i denna del anför. Detkan dock finnas anledning alt lämna några kompletterande synpunkter. Utredningenfömtsätter atl de regler som föreslagits i etl tidigare delbe tänkande, SOU 1987:30, skall komma alt gälla även i fråga om om byggna der på annans mark. Hovrätten har i sitt remissvar till del betänkandet framfört delvis ganska kritiska synpunkter på utredningens förslag till änd rade regler i fråga om säljarens felansvar. Hovrätten vill framhålla att denna kritik slår kvar. Den omständigheten all hovrätten tillstyrker alt fdansvarel beträflFande fasligheter och byggnader på annans mark regleras på samma 191 sättinnebär således inte någon ändrad inställning till hur själva felansvaret Prop.1989/90:77 i sig skall utformas. Vad hovrätten ställer sig positiv till ärsåledes alt båda Bilaga 9 typerna av egendom skall omfattas av sammaregler, så som dessa nu är eller kommer att bli utformade. Utredningenframhåller i sin specialmotivering att den föreslagna nya paragrafen gällerbyggnad som är lös egendom och atl reglerna om fastighetsköp blir direkttillämpliga om byggnad och faslighet ägs av samma person.' En byggnad som ärtillbehör lill fastighet kan dock överlåtas för sig.' I ell sådant fall ärsåledes byggnaden tillbehör till en fastighet då byggnaden överlåts, men detrör sig likväl inte om ett fastighetsköp. För tydlighetens skull bör anmärkasalt reglerna om fastighetsköp bör gälla även i fråga om denna kategori. Utredningenavfärdar möjligheten alt det kan vara aktuellt med rättsliga fel i en byggnadpå annans mark. När det gäller fel enligt 4:15 och 16 JB är det antagandetrikligt. Likaledes kan det knappast vara aktuellt med servitutsbelastningar.Däremot kan man ifrågasätta om inte regeln i 4:17 JB i övrigt kan blitillämplig. En byggnad på annans mark kan vara uthyrd vid överlåtelsen. Fråganär om en sådan hyresrätt gäller även mot ny ägare av byggnaden. Reglema om sakrättsligtskydd för nyttjanderättshavare i 7:11 15 JB gäller visserligen uttryckligenendast dä fastighet överlåts, men reglema bör vara åtminstone analogttillämpliga. 1 konsekvens med detta bör en sådan rättslig belastning behandlas köprättsligtpå samma sätt som vid fastighetsöverlåtelse. Detta talar för all i 4:171 st. JB bör gälla även vid överlåtelse av byggnad på annans mark. Dåen byggnad på annans mark säljs kan frågan uppkomma vad som egentligen ingår ibyggnaden. 1 brist på uttrycklig lagreglering ligger det enligt hovrättensmening nära till hands att tillämpa reglema i 2 kap. 2 och 4 §§ JB analogt.Oavsett om man tillämpar dessa regler analogt eller ej måste det vara heltklart att sådana föremål i en byggnad som en nyttjanderättshavare eller eljestannan än byggnadens ägare tillfört byggnaden inte gärna kan ingå i enöverlåtelse av byggnaden. Byggnad på annans mark kan inte godtrosförvärvas;'det ligger nära till hands alt anta all förvärvare av byggnad på annans markinte kan göra godtrosförvärv av sådana föremål i byggnaden som tillhör annan änsäljaren." Är detta riktigt, uppkommer samma konflikt som förfastighetsköpets del regleras i 4:17 2 st. JB. Även denna regel bör därförgöras tillämplig på överiåtelse av byggnad på annans mark. Hehklart är i vart fall att de frågor som hovrätten berört i anslutning lill 4:171 och 2 st JB behöver utredas ytterligare. ' Betänkandet s. 68. Visserligen får en sådan överlåtelse inte sakrättsligverkan förrän byggnaden skilts från fastigheten, 2:7 JB, vilket medför att detknappast är särskilt praktiskt att överlåta större byggnader separat, men ifråga om mindre byggnader är det fullt tänkbart. Hastad,Sakrätt avseende lös egendom, 3:e uppl. " En fastighetsförvärvare gör sannolikt inte något godtrosförvärvav föremål som kan vara tillbehör men som i det konkreta fallet är lös egendom, se Grauers,Fastighets köp, 1 uppl. 1989, s. 145. SödraRoslags tingsrätt: Prop. Tingsrättenansluter sig till förslaget att reglerna om fel harmoniseras med rJäga 9 demsom gäller för fast egendom. Den lagtekniska lösningen tillstyrks. Utredningenavvisar tanken på formkrav vid överlåtelse. Tingsrätten delar den bedömningen.Utan vägande skäl bör man inte begränsa parters frihet alt välja form föravtalets ingående. När del gäller förvärv av nu aktuellt slag saknas detavgörande motivet för skriftlig form, nämligen att den upprättade handlingenskall tjäna som underlag vid någon typ av offentlig registrering.Frågeställningen torde fö. mest vara av teoretisk natur; det övervägandeantalet överiåtelser torde ske skriftligt trots avsaknaden av lagreglering. Tingsrättenansluter sig till utredningens förslag att jordabalkens felregler görstillämpliga även vid köp av byggnad på ofri grund. Enligt regeringensproposition /89:76 om ny köplag faller köp av byggnad på annans mark underlagens tillämpningsområde. De i nuvarande köplag gällande reglerna om faransövergång (17 §), fel i bestämt gods (42 §) saml reklamation och preskription(52-54 §§) motsvaras i propositionen av 13§ (farans övergång), 30 och 37-40 §§(fd) saml 32-33 §§ och 35 §§ (reklamation och preskription). Reglernaom köp av fast egendom är avpassade för denna typ av objekt. Från praktisksynpunkt föreligger ingen skillnad mellan köp av bebyggd fastighet och köp avbyggnad på ofri grund. Särskilt kring reglerna om fel i fastighet har enomfattande domstolspraxis utbildats, som saknar motsvarighet vid köp av lösegendom. Flertalet byggnader på ofri grund utgörs av fritidshus eller permanenlbostäder.Mot denna bakgrund finner verket den föreslagna lagändringen väl motiverad. Utredningenföreslår att reglerna i JB 4:11, 12 och 18 samt de av utredningen år 1987föreslagna reglerna i JB 4:19- 19d skall gälla i stället för Köplagensnuvarande regler i §§ 17, 42 och 52 54 vid köp av byggnad på annans mark. Trotsatt direktiven angivit att utredningen bör överväga om reglerna för överiåtelse av byggnad kan "bringas i bättre överensstämmelsemed" vad som bör gälla för fastighetsöverlåtelser, har utredningen i denna del begränsat sitt förslag lill felreglerna. Detta skulle medföra atl man för etl och samma köp av byggnad på annans mark får att tillämpa olika regelsy stem: för fel. Jordabalkens regler, men för andra händelser, t. ex. dröjsmål. Köplagens regler och kanske rentav Konsumentköplagens regler. 13 1989/90. Andraviktiga punkter där enligt utredningens förslag jordabalksreglerna Prop.1989/90:77 inte skulle komma att gälla vid köp av byggnad gäller t. ex. sådanafrågor Bilaga 9 som formkravet där utredningen avvisar tanken alt föreskrivaskriftlig form för köp av byggnad på annans mark och frågorna i vad mån detär möjligt alt avtala om överlåtelseförbud eller om svävarvillkor. Del förekommerall det på en fastighet ftnns en byggnad som tillhör fasligheten och en annanbyggnad som inte tillhör fastigheten. Fastigheten kanske ägs av mannen somensam har lagfan; på fastigheten och den särskilda byggnaden tillhör hans huslm. (Se utredningens exempel s. Om då makarna i gemensamt avtal säljer både fiistighelenoch den särskilda byggnaden, kommer det efteråt att framstå som förvånande fördem och för köparen att Jordabalkens felregler gäller för hela aflfären men atlreglerna för fastighet inte i övrigt gäller för köpet av den särskildabyggnaden. Detskulle ha varit värdefullt om utredningen närmare hade analyserat vilkanackdelar ell sådant dubbelt regelsystem skulle föra med sig och i vad mån deutgör skäl som talar emot utredningens förslag i denna del. Närdet gäller förhållandet mellan de av utredningen föreslagna felreglerna ochmotsvarande lösningar i den blivande nya utformningen av Köplagen och Konsumenlköplagen,har utredningen, naturligt nog, av tidsskäl inte kunnat göra mera än att noteraproblemet (s. 65). Förslagettill ny Konsumentköplag (SOU 1984:25) vill utvidga lagens omfattning till attgälla alla former av lös egendom. Konsumentköplagens felregler skulle i så fallkunna komma att gälla de överlåtelser av byggnad på annans mark som förmedlasav fastighetsmäklare. Även om småhusköpsutredningens nu framlagda förslagantas oförändrat, kommer då dess felregler att bli verkningslösa för mångaöverlåtelser av byggnad på annans mark. Det blir här en uppgift fördepartementet att välja regelsystem för fel i köpt byggnad: (1) Jordabalken,(2) Jordabalken och Konsumenlköplagen, (3) Köplagen och Konsumenlköplagen,eller (4) Köplagen. stället Konsumenlköplagen begränsas till att även i fortsättningen enbartgälla "varor" (eller "lösa saker"), blir det av intresseför lagstiftaren att ta ställning till vilka felregler som är lämpligast förbyggnad på annans mark. Jordabalkens regler (i hittillsvarande eller eventuellny utformning) eller den nya regleringen i Köplagen med anledning av Prop.1988/89:76. Den jämförelse som utredningen gör mellan nuvarande köp-lagsregleroch jordabalksreglerna bör därför under departemenlsbehand-lingen ersättas meden jämförelse mellan de nya köplagsreglerna och jordabalksreglerna. Först eftereji sådan jämförelse är det rimligt atl la ställning till om felregler enligtJordabalken är en lämplig lösning vid köp av byggnad på annans mark. 1 denföljande analysen begränsar sig dock fakultetsstyrelsen till att jämföra enreglering enligt Jordabalken med nuvarande köplagsregler. Den allmänna motiveringenför utredningens förslag att låta Jordabal kens felregler gälla för köp av byggnad på annans mark tycks inte vara att man därmed skulle åstadkomma felregler med en bättre avvägning mellan parternas intressen. Man grundar alltså inte sitt ställningstagande på att en jämförelse mellan Jordabalkens oi:h Köplagens felregler visar all Jordabal ken har den i sak lämpligaste lösningen även för byggnad på annans mark. Det motiv som anges är istället, i olika variationer, att man bör ha regler Prop. 1989/90:77 som ärlika för köp av byggnad oavsett om byggnaden är fast eller lös Bilaga 9egendom. Man vill alltså i detta avseende ha ett enhetligt regelsystem ochframhåller att enhetlighet framstår som naturlig för köparen. Denna synpunktfinns det anledning att uttala viss förståelse för. Såsomredan utvecklats ovan under 2.1. kan man emellertid konstatera att enhetligaregler överhuvudtaget torde uppfattas som naturliga för parterna vid ett köpav byggnad. Detta gäller inte bara att samma regler skall gälla oavsett ombyggnaden är fast eller lös egendom. Det gäller lika mycket alt ett och sammaregelsystem Jordabalkens eller Köplagens skall gälla för hela det avtal omköp av byggnad som parterna ingår. All andra viktiga delar av Jordabalkensreglesystem inte kommer atl gälla, är därför ett skäl som talar emot allJordabalkens felregler separat görs tillämpliga. Med utredningens val, attendast göra Jordabalkens felregler tillämpliga, blir därför parternas förväntanom enhetliga regler ett skäl som talar både för och emot den lösning utredningenföreslår. Utredningenjämför felreglerna i nuvarande Köplag med dem i Jordabalken enligt nuvarandelydelse och med utredningens tidigare förslag till ändringar. Som denviktigaste skillnaden anger man atl köparens undersökningsplikt är mervidsträckt i Jordabalken. Man har klart för sig att därmed en övergång tillJordabalkens regler skulle ge köparen en försämrad ställning. Man uttalar dock(s. 60m), att det "inte finns någon anledning att inte kräva likalångtgående undersökningsplikt för den som överväger att köpa en byggnad påofri gmnd" som för den som skall köpa en byggnad med mark, och läggersedan till att ett besiktningsutlåtande enligt utredningens tidigare förslagtill regler (föreslagna JB 4:19 st. 3) kan "desarmera" köparensundersökningsplikt (s. 60y 6lx). Det framgår inte om utredningen anser atl dentidigare föreslagna regeln i § 19 st. 3 som dock endast avser småhus variten förutsättning för utredningens beslut att föreslå att man nu skall låtaJordabalkens felregler gälla för byggnad på annans mark. 1och för sig har utredningen rätt i att köparens undersökningsplikt medKöplagens nuvarande utformning är mindre vidsträckt än enligt Jordabalken. 1de situationer, där regeln i KöpL § 47 ger beskedet atl köparens undersökningalls får någon betydelse för säljarens felansvar vid köp av byggnad på annansmark, kan visserligen köparens undersökningsplikt redan nu visa sig vara likaomfattande som enligt Jordabalken. Delta gäller när köparen före köpetundersökt byggnaden eller av säljaren uppmanats att undersöka den. Del tordeendast vara i fall där köparen varken undersökt eller av säljaren uppmanatsatt så göra som köparens undersökningsplikt skulle bli tyngre genom attJordabalkens felregler görs tillämpliga. Förjämförelsen av köparens ställning enligt de två lagarna är del emel lertid av vikt att observera att utredningen inte tagit upp det grundläggan de rekvisit som gäller för köparens skydd mot faktiska fel både enligt Jordabalkens dolda-felregel och enligt KöpL § 42, nämligen att felet måste vara en avvikelse från köparens rimliga förväntan. Som närmare utveck lats i fakulletsstyrdsens yttrande över SOU 1987:30 har man alt räkna med all detta rekvisit avsevärt inskränker betydelsen av det rekvisit som 195 ligger i köparensundersökningsplikt (eller rättare: i möjligheten för köpa- Prop. 1989/90:77ren att upptäcka felet genom undersökning). På så vis reduceras avsevärt Bilaga 9 tyngden av den skillnad som finns mellan köparensundersökningsplikt enligt Köplagen och Jordabalken. Somnärmare utvecklats i fakultetsslyrelsen tidigare yttrande kan starkainvändningar riktas mot utredningens förslag till ny utformning av JB 4:19.Förslaget i st. 3 om besiklningsullålande är inte hållbart och förslaget tillst. 2 med en precisering av köparens undersökningsplikt blir missvisande omman inte anger det gmndläggande rekvisitet "avvikelse frånrimlig förväntan". Samtidigtsom man alltså enligt fakultetsstyrelsens åsikt närmast har atl bedöma om detär lämpligt att för köp av byggnad på annans mark ersätta Köplagens felreglermed Jordabalkens nuvarande regler, gäller enligt del nu sagda atl redan rekvisitet"av\'ikelse från rimlig förväntan" medför att skillnaderna mellan debåda lagarnas krav för att ge köparen felskydd inte är så stor som utredningenmåhända föreställt sig. En närmare analys av rättspraxis beträffande Köplagenskulle sannolikt ytterligare bekräfta alt skillnaden i realiteten inte ärsärskilt stor. Även om möjligen utredningen sett sitt tidigare förslag till nyutformning av JB 4:19 som en fömtsättning för sitt nu framlagda förslag attgöra Jordabalkens felregler tillämpliga, torde man därför viddepartementsbehandlingen kunna utgå från att köparens felskydd i vart fallinte skulle bli avsevärt försämrat om Jordabalkens felregler görs tillämpligapå köp av byggnad på annans mark. Summanav det nu sagda blir att den försämring av köparens felskydd som skulle bliresultatet av att man gör Jordabalkens nuvarande felregler tillämpliga på köpav byggnad på annans mark inte är av sådan tyngd att den i och för sig behöverhindra alt man genomför en sådan lagändring om den av andra skäl ansesmotiverad. Det avgörande för frågan om man nu skall göra Jordabalkens felreglertillämpliga även för byggnad på annans mark blir därför hur starka skäl man kanutveckla för en sådan lagändring. Utredningen har som huvudsakligt motiv försitt förslag anfört behovet av enhetliga regler och har därvid särskiltframhållit avtalsparternas inställning till vad som är naturligt när enfastighetsöverlåtelse också omfattar överlåtelse av en byggnad som inte är fastegendom. För att kunna bedöma i vad mån det argumentet har någon tyngd behöverman dock ha en uppfattning om hur vanlig den åsyftade situationen är.Utredningen har inte visat på något material som ger svar på den frågan. argument med hänvisning lill "enhetlighet" kan, å andrasidan, som ovan anförts påpekas atl del för ett och samma köp av byggnad påannans mark med utredningens förslag kommer att bli bristande"enhetlighet" på del viset att köpet, när det gäller felproblemen,kommer all följa Jordabalkens regler men när det gäller övriga frågor kommeratt följa Köplagens regler. föreslår att Jordabalkens felregler skall göras tillämpli ga i stället för Köplagens, måste man genom den nya regeln i Köplagen (§ 72) stadga att motsvarande regler i Köplagen inte skall gälla. I förslaget till § 72 las emellertid bara upp §§ 17, 42 och 52-54. Utredning en har inte utvecklat varför man avstått från all i denna uppräkning av regler som inte skall gälla la med sådana fdansvarsregler som §§ 44, 47, 48 196 För all åstadkomma den angivna "enhetligheten" bör ju alla Prop.1989/90:77 felregler i Köplagen tas undan. Iuppräkningen av regler i JB 4 kap. som skall gälla nämns 4:18 som reglerar rådighelsfel.I motivtexten nämns här det viktiga fallet att byggnad är uppförd utan bygglov(s. Utredningen synes emellertid inte ha observerat alt den viktigaste felansvarsregelnpå den punkten funnits i Lag (1976:666) om påföljder och ingripandenvid olovligt byggande. finns den i nya 10:25. Denregeln lorde redan nu gälla lika för köp av byggnad oavsett om byggnaden ärfast eller lös egendom. Mankan utgå från att en överlåtelse av byggnad på annans mark oftast är förenadmed att säljaren överlåter sin räll alt ha kvar byggnaden på marken.Utredningen uppehåller sig utförligt kring de olika former av nyttjanderätt somhär kan vara aktuella (s. 37 52). Man tar dock inte upp frågan i vad mån detkan förekomma "fd" i den nyttjanderätt köparen får överta ellerefter vilka regler tvister om sådana fel skall avgöras. Det kan l.ex. gällainnehållet i det avtal med markägaren som säljaren har. Som läget nu är tordedet bli Köplagens felregler som gäller. Utredningens förslag innebär ingenändring i det avseendet. Om man beslutar att låta Jordabalkens felregler gällaför byggnad på annans mark, bör man överväga om inte möjligen samma reglerockså bör föreskrivas för överiåldsen av den nyttjanderätt säljaren har tillden mark där byggnaden står. Ensummering av det sagda blir att ett ställningstagande till utredningensförslag att göra Jordabalkens felregler tillämpliga på köp av byggnad på annansmark egentligen behöver föregås av en mera gmndlig analys och jämförelse avsamtliga aktuella regler i Jordabalken och Köplagen samt av en bedömning avfrekvenserna för de olika situationer som åberopas. Innan sådana analyser ochbedömningar gjorts framstår det som tveksamt om utredningens förslag börgenomföras. Ibetänkandet konstateras att något registreringssystem, omfattande bl. a.byggnad på ofri gmnd i enlighet med byggnadspantutredningens förslag (SOU1984:22), inte har införts. Utredningen tar inte ställning till lämplighetenav att etl sådant system införs. Medhänsyn till det stora antalet sådana byggnader och det samlade värde derepresenterar vill RSV fästa uppmärksamheten på att avsaknaden av ett registervållar skalteförvaltningen betydande problem. Detär främst problemen med all över huvud taget få kännedom om byggnader på ofrigrund samt att få reda på ägarbyten som medför svårigheter. Dessa förhållandenleder nämligen till alt deklarationer skickas till fel personer och till attbyggnader inte blir föremål för fastighetstaxering. Översiktlig investering harvisat att det inom vissa län är fråga om ett inte ringa antal fall. Utredningenföreslår atl köp av byg£;nad på ofri gmnd i princip får samma civilrättsligareglering när del gäller felansvaret som fastighetsköp. En sådan samordning tersig praktiskt rimlig. Fastighetsköpetär även omgärdat med formkrav och skriftlig överlålel-sehandling fordras.Utredningens förslag innefattar inte detta formkrav på skriftligt avtal. Kravetpå skriftligt tecknat avtal har dock en viktig funktion atl undanröjaoklarheter och brister i dokumentation om vad partema kommit överens om.Formkravet vid fastighetsköp har på så sätt också en tvisleförebyggande verkan.Delegationen förordar att frågan övervägs ytterligare.