prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Genom det förslag somframlagts av utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK) i fråga omatt föra samman de nuvarande inkomstslagen inkomst av jordbruksfastighet, annanfastighet och rörelse till ett inkomstslag har förutsättningarna för den avkommittén föreslagna tekniken för gränsdragningen mellan skattefri ochskattepliktig upplåtelse av fastighet ändrats. Jag delar kommitténs uppfattning att uthyrning avfastighet, vare sig fråga är om uthyrning för bostadsändamål eller uthyrning avlokaler, bör undantas från skatteplikt. Enligt min uppfattning finns dock skälför att skatteplikt i vissa fall skall föreligga. Undantaget bör således inteomfatta rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet. Sådanverksamhet är redan nu skattepliktig genom särskilt stadgande. Skattefrihetenbör heller inte omfatta upplåtelse av campingplats eller liknande icampingverksamhet, upplåtelse av parkeringsplats i parkeringsrörelse,upplåtelse av byggnad eller mark för djur eller upplåtelse av förvaringsbox.Detsamma gäller sådana dll-handahållanden av reklamutrymmen som betraktassom upplåtelse av fastighet och inte som skattepliktig reklamtjänst. Enligt förordningen (1968:616) om skattskyldighet tillmervärdeskatt för hamn- och flygplatsverksamhet föreligger skattskyldighet förupplåtelse av handelshamn med tillhörande anordningar åt fartyg. Motsvarandegäller för trafikflygplats och annan flyplats som drivs av luftfartsverketeller kommun i fråga om upplåtelse åt luftfartyg. Denna förordning föreslåsupphävd fno.m utgången av 1990. För att kumuladva skatteeffekter inte skalluppkomma bör därför det generella undantaget från skatteplikt för upplåtelse avfastighet inte omfatta sädana upplåtelser. Skatteplikten bör inte begränsastill upplåtelse av sådana hamnar och flygplatser som anges i förordningen, utanomfatta alla hamnar och flygplatsen Skattefriheten bör heller inte omfatta upplåtelse elleröverlåtelse av rätt till jordbruksarrende och av rätt till tillgodogörande avnaturtillgångar Det överensstämmer med nuvarande ordning (jfn 7 8 fjärdestycket ML). Mittförslag: Reduceringsreglerna på fastighetsområdet slopas. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Förslaget har avstyrkts av bl.a. HSB,, Sveriges BostadsrättsföreningarsCentralorganisation och . Den huvudsakligainvändningen är att förslaget medför betydande ökningar av boendekostnaderna.Motsvarande synpunkter har lämnats också av andra företrädare för hyresgästeroch villaägare. Byggentreprenörerna anser att de kostnadsökningar som förslagetmedför kan få negativa effekter för byggbranschen. Förslaget har tillstyrkts avbl.a. allmännyttiga bostadsföretag och Fastighetsägareförbundet.Huvuddelen av remissinstanserna har anfört att ett slopande av reduceringsreglernanödvändiggör ökade subventioner till bostadssektorn. Skälen för mitt förslag: Enligt nu gällande bestämmelserär beskattningsvärdet för tjänster avseende byggnads- ochanläggningsentreprenad eller annan tjänst som avser fastighet reducerat till60 % av vederlaget. För vissa ytterligare tjänster med anknytning tillfastighetsområdet, t.ex. projekterings- och andra byggkonsulttjänster,byggledning samt arbeten som avser mark eller yttre ledning ärbeskattningsvärdet reducerat till av vederlaget. Dessa reduceringsreglerinfördes till övervägande del vid ML:s tillkomst. Ett av syftena med reduceringsreglerna var att åstadkommakonkurrensneutralitet mellan byggnads- och anläggningsarbeten i egen regi ochupphandling av byggentreprenadtjänsten Reduceringsreglerna skulle ge en genomsnittligskatteeffekt motsvarande full skatt på materialvärdet medan tjänsten i sig inteskulle beskattas. Ett annat syfte var att den faktiska skattebelastningen påboendet inte skulle öka vid övergängen frän allmän varuskatt till mervärdeskatt,I praktiken har reduceringsreglerna dock inneburit att inte bara boendet utanall verksamhet som inte medför skattskyldighet subventioneras på detta sätt. Reduceringsreglerna medför således att de mervärden somskapas i entreprenadverksamhet förblir obeskattade. Statens intäkter blirdärmed avsevärt mindre än vid en enhetlig mervärdeskatt. i ett störreperspektiv medför reduceringsreglerna också en konsumtionssnedvridning genom enlägre beskattning av boendet än av annan konsumtion. Den tekniska ochlö-nemässiga utvecklingen, har också medfört att det vid reduceringsreglernasinförande antagna förhållandet mellan material- och arbetsinsats förändrats.Reduceringsreglerna kan därför inte helt tillgodose önskemålen omkonkurrensneutralitet. Reduceringsreglerna har vållat avsevärdatillämpningsproblem. Åven om situationen har förbättrats under senare ärkvarstår betydande problem i synnerhet vad gäller tillämpningen av 20-regeln.Beträffande 60-regeln kan sägas atttillämpningsproblemen har minskat genom en massiv insats med anvisningar ochråd från RSV, länsskattemyndigheterna och berörda branschorganisationer. Enbidragande orsak torde också ha varit en generös tolkning i RSV:s anvisningaravseende tillämpningsområdet. Kommitténhar inte funnit skäl att i ett generellt och enhetligt mervärdeskattesystembehålla reduceringsreglerna på fastighetsområdet. Jag delar denna uppfattning. Åven vid omsättning av monteringsfärdiga hus ärbeskattningsvärdet reducerat till . Denna regel infördes för att intesådan omsättning skulle missgynnas i förhällande till byggnadsentreprenad. Åvenför sådan omsättning bör reduceringsregeln slopas. Övriga tjänster avseende fastighet Mitt förslag: Skatteplikt införs för samtliga tjänsteravseende fastighetsförvaltning och fastighetsskötsel. Det gäller t.ex.upphandlad fastighetsskötsel, städning, fönsterputsning, sotning ochadministradva tjänsten Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:På detta område har i stort sett samma uppfattningar framförts som i fråga omförslaget att slopa reduceringsreglerna. Skälen förmitt förslag: Vissa tjänster inom detta område är enligt nuvarande ordninguttryckligen undantagna frän skatteplikt. Det gäller t.ex. städning av bostäderoch andra lokaler, sotning och fönsterputsning. Andra tjänster pä området ärskattefria på grund av att de inte anges i 10 8 ML som skattepliktiga. fastighetsskötsel, består i allmänhet av tjänster som inte är skattepliktiga.Det kan gälla t.ex. kameral och teknisk förvaltning, städning av bostäder ochandra lokaler, yttre städning m.m. Om smärre reparationer och underhåll ingårsom ett moment i ett förvaltningsuppdrag, s.k. samordnadfastighetsförvaltning, träffas inte heller dessa tjänster av mervärdeskatt. Kommitténhar funnit att tjänster inom det nu behandlade området utgör en naturligbeståndsdel i ett generellt mervärdeskattesystem och att undantag skullemedföra svåröverskådliga tillämpningsproblem. Jag delardenna uppfattning och förordar en generell och enhetlig beskattning av varoroch tjänster också på fastighetsområdet. Det kan också påpekas att EG:s sjättemervärdeskattedirektiv inte innehåller något undantag för tjänster av dettaslag. Uttagsbeskattning avvissa fastighetsarbeten i egen regi Mitt förslag: Föratt eliminera konkurrenssnedvridningar införs en uttagsbeskattning för vissaarbeten som utförs i egen regi på egna fastigheten omfattararbeten avseende ny-, till- eller ombyggnad, reparadoner och underhåll, samtritning, projektering, konstruktion eller därmed jämförliga tjänsten Åvenlokalstädning, fönsterputsning, renhållning och annan fastighetsskötselomfattas av uttagsbeskattningen. Uttagsbeskattning skall endast ske då de pådessa arbeten nedlagda lönekostnaderna, inkl. lönebaserade avgifter, överstiger150000 kn för beskattningsåret. Kommitténsförslag: Kommittén har föreslagit att uttagsbeskattningen skall ske närnedlagda lönekostnader överstiger 500000 kn och endast omfatta arbetenavseende ny-, till- och ombyggnad, reparationer och underhåll samt ritning,projektering, konstruktion och därmed jämförliga tjänster. Kommittén har vidareföreslagit att de särskilda bestämmelserna i 5 b 8 andra och tredje styckena MLangående redovisningsskyldighetens inträde för uttag av tjänst i yrkesmässigbyggnadsverksamhet och för förskott och ä conton vid byggnads- ochanläggningsentreprenader slopas. Remissinstansernahar i allmänhet tillstyrkt förslaget. Några remissinstanser, däriblandByggentreprenörerna, , har anfört dels att beloppsgränsen börsättas väsentligt lägre, dels att uttagsbeskattningen bör omfatta också övrigatjänster avseende fastighetsförvaltning. Skälenför mitt förslag: Genom att en generell skatteplikt inte nu införs förupplåtelse av fastighet eller för t.ex. bank- och försäkringsverksamhet kommermervärdeskatten i dessa verksamheter att utgöra en inte avdragsgill kostnad. Ioch med att reduceringsreglerna slopas och generell skatteplikt införs förtjänster avseende fastighet, uppkommer i dessa fall skillnader iskattebelastning mellan upphandlade och i egen regi utförda arbeten. Dessaeffekter bör i görligaste mån elimineras. Kommitténhar därför föreslagit en uttagsbeskattning för byggnads- och anläggningsarbeteninkl. reparationer och underhäll samt för arbeten som innefattar ritning,projektering, konstruktion eller därmed jämförlig tjänst som fastighetsägarenutför på fastighet som utgör anläggningstillgäng hos honom. Förslagetsyftar till att åstadkomma neutralitet vid de fastighetsförvaltande företagensval mellan å ena sidan egenregi och å andra sidan upphandling av tjänstereller upphandling av färdigbyggda fastigheter som varit föremål föruttagsbeskattning. Jagdelar kommitténs uppfattning om behovet av den föreslagna uttagsbeskattningen.En utebliven beskattning skulle innebära ett allvarligt hot mot främst demindre byggföretagen och byggnadshantverkarna som dll stor del har sinverksamhet inriktad på arbeten åt de ej skattskyldiga fastighetsförvaltarna. förslag är utformat kommer uttagsbeskattningen att omfatta ävenarbeten på sådana fastigheter som utgör tillgång i mervärde-skattepliktigverksamhet. Ur konkurrenssynpunkt finns enligt min mening inte några skäl att låtauttagsbeskattningen också omfatta sådana fastigheten . 1989/90:111 Å andrasidan bör t.ex. fastighetshandlande företags fastighetsbestånd ellerförsäkringsföretags innehav av andra fastigheter än sådana som direkt användsför verksamheten ocksä omfattas av uttagsbeskattningen. Några skäl att undantadessa fastigheter föreligger enligt min mening inte.Uttagsbeskattningen bördärför avgränsas så att den omfattar fastigheter som används i verksamhet förvilken skattskyldighet till mervärdeskatt inte föreliggen Arbetensom i egen regi utförs på egna fastigheter av annan statlig myndighet änaffärsverk eller av kommun skall dock inte omfattas av uttagsbeskattningen. Någraremissinstanser har anfört att konkurrensneutralitetsskäl talar för attuttagsbeskattningen borde omfatta samthga tjänster avseende fastighetsförvaltningoch att den föreslagna beloppsgränsen borde sättas betydligt lägre. Jag delar iprincip denna uppfattning. Den utökade skatteplikten och de slopadereduceringsreglerna innebär att konkurrenssituationen kan komma att försämrasinte bara för mindre byggföretag och bygghantverkare utan även för andra somhuvudsakligen har sin verksamhet inriktad på arbeten åt fastighetsägare, t.ex.städföretagen. En utvidgad uttagsbeskattning får dock ses mot de storapraktiska problem som kan uppstå. Med beaktande av dessa praktiska svårigheteranser jag uttagsbeskattningen nu kan utvidgas dll att omfatta ävenlokalstädning, fönsterputsning, renhållning och annan fastighetsskötsel. Jag ärdäremot inte beredd att redan nu i uttagsbeskattningen inordna kamerala ochadministrativa arbeten som utförs som ett led i en fastighetsägares egenfastighetsförvaltning. Innan en sådan utvidgning kan göras bör de praktiskaerfarenheterna av den av mig föreslagna uttagsbeskattningen utvärderas. Ifråga om den av kommittén föreslagna beloppsgränsen delar jagremissinstansernas uppfattning att den bör sättas väsentligt lägre. En gräns på500 000 kn innebär att en fasdghetsägare kan ha en relativt betydandeegenregiverksamhet utan att drabbas av uttagsbeskattningen. Beloppsgränsen böri stället enligt min uppfattning bestämmas till 150 000 kn Även i detta fallgäller att de prakdska erfarenheterna bör avvaktas innan ställning tas till enännu lägre gräns.. Kommitténhar också föreslagit att de särskilda redovisningsreglerna i 5 b 8 andra ochtredje styckena ML upphävs. Reglerna innebär i korthet attredovisningsskyldigheten för skatt som hänför sig till uttag i yrkesmässigbyggnadsverksamhet inträder efter det att fastigheten kunnat tas ibruk och att redovisningsskyldigheten för skatt som belöper på förskott eller äcontobetalningar avseende byggnads- eller anläggningsentreprenad inträder tvåmånader efter slutbesiktning eller därmed jämförlig åtgärd. Dethar anförts att förslaget i denna del genom ökade räntekostnader förbostadsprodukdonen kommer att medföra ökade boendekostnader utöver vad som iövrigt blir resultatet av basbreddningen och slopade reduceringsregien Det harangivits att kostnaden motsvarar en hyreshöjning på närmare 18 kn perkvadratmeter och år om inga kompensadonsåtgärder vidtas. Jaganser att övervägande skäl talar för att den nuvarande ordningen i fråga omredovisningskyldighetens inträde vid uttag av tjänst i yrkesmässigbyggnadsverksamhet och av förskott och ä conton vid byggnads- och anläggningsentreprenadbör behällas. Jag föreslår därför ingen ändring beträffande dessa bestämmelsen Mitt förslag: Skatteplikt införs för radio- ochtelevisionsverksamhet. Frän skatteplikt undantas dock Radio-koncernensverksamhet för produktion och utsändning av radio- och televisionsprogram, iden mån verksamheten finansieras genom TV-avgiften eller statsanslag. Frånskatteplikt undantas också i vissa fall tillhandahållande av radioprogram försynskadade, s.k. radiotidningan Kommitténs förslag innebär att all radio- ochtelevisionsverksamhet inordnas under skatteplikten. Remissinstanserna: avstyrker kommitténsförslag. Som skäl anförs att det principiellt år felaktigt att beskatta enoffentligrättslig avgift som TV-avgiften. Vidare anförs att s.k. publicservice-verksamhet undantagits från skatteplikt inom EG. Mervärdeskatten kanockså enligt bolaget komma att försvaga betalningsviljan för TV-avgifterna.Svenska Tealer-förbimdet liksom vid har lämnatliknande synpunkten I övrigt har förslaget tillstyrkts eller lämnats utanerinran. Skälen för mitt förslag: Kommittén har inte funnit bärandeskäl att vid en generell och enhetlig mervärdeskatt göra undantag fränskatteplikt för radio-och televisionsverksamhet. Jag delar i princip dennauppfattning. Förslaget innebär att bl.a. kabel- och betal-TV-företagensverksamhet omfattas av den generella skatteplikten. Verksamheten kan inrymmaolika slag av tjänsten I en del fall är det i princip endast tillhandahållandetav kabelnätet som utgör tjänsten. Det innebär att kunden mot erläggande av enbasavgift till nätinnehavaren kan ta emot sådana program, som nätinnehavarentar emot och sänder vidare utan att behöva betala någon avgift till programproducenten.I de fall ett satellitföretag tar ut en avgift för vissa program ochkabelföretagets kund önskar motta programmen, debiteras kunden i allmänhet entilläggsavgift. Signalerna är i sä fall kodade. En innehavare av TV-mottagaresom har egen parabolantenn tvingas därför i sådana fall hyra en dekoder avsatellitföretaget eller dess representant samt i allmänhet även att betala enviss avgift för programmen. I en del fall äger fastighetsägare självakabelnätet. I dessa fall kan fastighetsägarna ha lagt ut på entreprenadansvaret för förmedling av programpaketen från satellitföretagen samt detoperationella ansvaret för sändningarna. En del kabelföretag sluter avtal medfastighetsägarna. Andra sluter avtal med de enskilda hushållen. Åvenkombinationer härav kan förekomma. Samtliga tjänster inom området bör omfattas avskatteplikten. Skatteplikt kommer således att föreligga dels förtillhandahållande av ljud- och bildprogram för radio- eller trådsändning (dvs.programproduktion), dels för själva sändningen, dels för förmedling av ljud-och bildprogram för sådan såndning, dels för handhavande, underhåll och serviceav nåtutrustningen. skall enligt ett mellan statenoch koncernens moderbolag, (), slutet avtal bedriva en radio-och televisionsverksamhet som skall präglas av publicistiskt oberoende ochorgani- Sändningsrätt enligt radiolagen (1966:755) tillkom- Prop,1989/90:111 mer fyra av dotterbolagen till SR, nämligen ,, och ,Åven dessa, de s,k. programföretagen, har avtal med staten. sänderSveriges program från sina sändare här i landet. Radio-koncernens radio- och televisionsverksamhetfinansieras genom avgiften Avgiften, som är knuten till TV-innehav och förnärvarande utgår med 246 kn per kvartal, är fastställd i lagen (1989:41) omTV-avgift. Utlandsprogrammen finansieras emellerdd med statsmedel. Enligt EG:s sjätte mervärdeskattedirektiv ingårdllhandahållande av radio- och televisionsutsändningar i skattebasen. Undantaggörs dock för offentliga radio- och TV-subjekt i den mån de inte bedriververksamhet på kommersiell basis. Undantaget avser i princip enbart de licensereller skatter som tas ut på grundval av innehavet av radio- eller TV-apparaterför att finansiera de offenthga subjektens verksamhet. Kommittén har för sindel funnit att ett undantag för Radio-koncernens verksamhet skullemedföra betydande olägenheter, inte minst från konkurrenssynpunkt, och hardärför stannat för att inte föreslå något särskih undantag från skatteplikt fördenna verksamhet. Med hänsyn till Radio-koncernens ställning sompublic-service-företag och till sättet för finansieringen av koncernensverksamhet, anser jag dock att övervägande skäl talar för att denna verksamhetäven fortsättningsvis bör ligga utanför det skattepliktiga området. Såledesbör Radiokoncernens verksamhet för produktion och utsändning avradio- och televisionsprogram undantas från skatteplikt i den mån verksamhetenfinansieras genom TV-avgiften eller statsanslag. Det innebär att TV-avgifteninte kommer att belastas med mervärdeskatt till den del den avser Radiokoncernensverksamhet. svarar för programinsamling, dvs. transport avprogram frän olika produktionsställen till de i koncernen ingåendeprogramföretagen, och programdistribution, dvs. dels transport av programmenfrån programföretagen till TV-sändarna och dels utsändningen till allmänhetenfrån sändar-stationen Med hänsyn till vad jag föreslår i avsnitt 2.2.3 i frågaom generell skatteplikt för teletjänster, bör det här behandlade undantaget förradio- och televisionsverksamhet inte omfatta den verksamhet som televerketbedriver för programinsamling och programdistribution. I fråga om radio- och televisionsverksamhet som bedrivsmed stöd av när-radiolagen (1982:459) och lagen (1986:3) om rundradiosändningarav finländska televisionsprogram, har kommittén funnit att sådan verksamhetinte är att anse som yrkesmässig och därmed inte medför skattskyldighet tillmervärdeskatt. Jag delar denna uppfattning. Kommittén har vidare föreslagit att tillhandahållande avs.k. radioprogram som för synskadade återger någon trycktallmän nyhetstidning, skall omfattas av skatteplikten. Med hänsyn till vad jagföreslår i fråga om undantag från skatteplikt för allmän nyhetstidning och förs.k. kassettidningar, anser jag dock att starka skäl talar för att ocksåradiotidningar med motsvarande innehåll undantas från skatteplikt. Mitt förslag: Det nuvarande kvalificerade undantaget förallmän nyhetstidning kvarstår oförändrat. Kommitténs förslag innebär att skatteplikt införs förallmänna nyhetstid-ningan Remissinstanserna har i huvudsak lämnat kommitténs förslagutan erinringar. , och avstyrker dock förslaget. Skälen för mitt förslag: Jag instämmer i princip i vadkommittén anfört i fråga om en skattebeläggning av de allmännanyhetsddningarna. En skatteplikt för nyhetsddningar skulle dock få dll följdatt framför allt lågtäcknings-tidningarna skulle behöva kompenseras för att denuvarande ambitionerna inom pressområdet skall kunna upprätthållas. Åven med enhöjning av presstödet torde vissa negativa effekter uppstå.Lågtäckningstidningarna är i stor utsträckning beroende av annonsintäkter försin existens, öm högtäck-ningstidningarna inte tillåter att en tillkommandemervärdeskatt slär igenom på prenumeradons- eller lösnummerpriset utan väljeratt kompensera sig genom höjda annonspriser kan annonsköparna i störreomfattning komma att avstå från annonsering i andratidningarna. råderen mycket god annonssituation. Vid en allmän konjunkturavmattning hörannonsköpen till de områden där nedgången först slår igenom. En skattebeläggning kan således komma att innebära attlågtäckningstid-ningarnas bidragsberoende blir starkare. Detta kan blimycket kostnadsdrivande för presstödet. En samlad bedömning gör därför att jaganser att det nuvarande undantaget från skatteplikt för allmännanyhetstidningar bör bestå. Periodiska medlemsblad och periodiska personaltidningarm.m. Mittförslag: Undantaget från skattephkt för periodiska medlemsblad och periodiskapersonaltidningar och för vissa organisationstidskrifter består Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har tillstyrkt eller lämnat förslagetutan erinran. Skälen förmitt förslag: Förutom för de tidigare behandlade allmänna nyhetstidningarnaföreligger undantag från skatteplikt för periodiska medlemsbladoch periodiska personaltidningar när de dllhandahålls utgivaren, medlem elleranställd eller införs till landet under motsvarande förutsättningan Dessapublikationer är skattepliktiga när de försäljs till annan än medlem elleranställd. Kommitténhar funnit att en utvidgning av skatteplikten till att omfatta även försäljningtill medlem eller anställd sannolikt skulle medföra komplikationer medavseende på reglerna om uttagsbeskattning. Kommitténhar i övrigt ansett att undantaget från skatteplikt för vissa organisationstidskrifteri huvudsak är av samma karaktär som undantaget frän skattskyldighet för ideellaföreningan I konsekvens med att kommittén inte har föreslagit någon ändring ifråga om de ideella föreningarnas ställning har kommittén inte heller funnitanledning att ompröva skattefriheten för organisationstidskrifterna. Jag delarkommitténs uppfattning i fråga om de angivna publikationerna och anser därföratt det nuvarande undantaget från skatteplikt bör behållas. Inte heller desärskilda reglerna om skattefrihet för framställares leveranser till utgivareav sädana publikationer bör slopas. I enlighet härmed föreslås inte hellernågon ändring av den skattefrihet för tjänster som tillhandahålls av etttryckeri med avseende på en publikation av detta slag. Skattefriheten för dessatjänster bör dock utvidgas till att också omfatta sådana tjänster somtillhandahålls av andra framställare av publikationen än tryckerier Mittförslag: Skatteplikt införs för tjänster avseende personbefordran inom landet.Internationell personbefordran undantas frän skatteplikt. Kommitténs förslag överenstämmer i huvudsak med mitt.Kommittén har dock föreslagit att internationell personbefordran med tåg, busseller taxi, med undantag för s.k. paketresor, skall beskattas till den del densker inom gränser. Remissinstansernahar i allmänhet tillstyrkt kommitténs förslag. Viss kritik har dock riktats avbland andra RSV, transportrådet och Näringslivets skattedelegation motkommitténs förslag att särbehandla markbaserad internationell personbefordran.Svenska tokattrafikföreningen och SJ samt några ytterligare remissinstanseravstyrker förslaget i sin helhet med motiveringen att en skattebeläggningskulle medföra en konkurrensnackdel för den kollektiva trafiken gentemotprivatbilismen. Skälen förmitt förslag: På kommunikationsområdet är i princip endasttjänster som avser transport av gods skattepliktiga. Personbefordran omfattasinte av skatteplikten. Resetjänsterna representerar emellertid en stor del avden privata konsumtionen. Konsumtionsneutralitetsskäl talar därför i hög gradför att även dessa tjänster inordnas under skatteplikten.