prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — ------ Enkraftfull FoU-verksamhet från statens sida kan mins ka behovet av prisstöd för att upprätthålla jordbmksproduktionen i norra .--- 20.58Delegationen för glesbygdsfrågor: Delegationen noterar med tillfredsställelseatt utredningen framhåller en ökad lokal småskalig vidareförädling avlivsmedel och föreslår ökade resurser för sådana satsningar. Men det är intetillräckligt kraftfulla insatser enligt delegationen. Det är delegationensuppfattning att betydande resurser bör avsättas för forskning och utvecklinginom detta område, inte bara av länsanslagen, utan även centralt via STU ochuniversitet och högskolor. 20.61Centralorganisationen /SR: Jordbmkets behov av forsknings-ochutvecklingsinsatser kommer att öka som en följd av de anpassningskrav somställs på näringen. Det gäller bl. a. energiproduktion, fiberproduktion, annananvändning av jordbmksråvaror, djurhåUning samt bioteknik. 20.71 : LAG harinte närmare behandlat frågan om forskning och utveckling. KF anser att det ihög grad är angeläget att staten aktivt stöder forskning och utvecklingbeträffande energi-, industri- och fibergrödor samt extensiv odling. 20.72 i Sverige:Forskning och utveckling inom jordbmksområdet är ett väsentligt inslag i jordbmkspolitikeninte minst närdet gäller miljömålet.-- Reformeringen av livsmedelspolitiken bördärför få konsekvenser för inriktningen av forskningen inom området. 20.80Svenska lantarbetareförbundet: Forsknings- och utvecklingsarbete inom jordbmksområdet är ett väsentligt inslag i jordbmkspolitiken. SLF vill särskilt betona vikten av forskning kring miljöfrågor och markanvänd ning. 20.89Tjänstemännens centralorganisation: TCO önskar peka på att vegetabiliska oljori vissa fall framgångsrikt kan ersätta mineraloljor för industriella ändamål.Enligt TCO: s mening bör forskning och produktutveckling på detta områdestödjas. Arbetsgmppenberör inte jordbmkets behov av forsknings- och utveck- Prop. 1989/90:146 lingsinsatser. Ettviktigt område, där ökade forskningsinsatser krävs, gäller samspelet mellanmark, luft, vatten, temperatur, kemikalier och mikroorganismer och dessinverkan på exempelvis växtnäringsläckage och livsmedelskvalitet. 21.10Lantbmksstyrelsen:- Lantbmksstyrelsen anser att staten un der en omställningsperiod bör fortsätta att finansiera bl. a. delar av avby tarverksamheten. 21.13 : EnligtLAG bör kostnaden för sociala åtgärder (drygt 400milj. påsikt bäras av näringen. Dessa medel bör under en övergångstid i ökadutsträckning kunna användas för att främja omställningen inom näringen. JNtillstyrker detta förslag och anser också att statsmaktema bör preciseraomställningsperiodens längd. 21.14 Statens jordbmksnämndskonsumentdelegation: KD har i principinga erinringar mot att kostnadema för de sociala åtgärderaa bör åvila näringen föratsatt att överenskommelse kan träffas med näringen.--- 21.17Statens industriverk: SIND finner att beredningen inte har ägnat de sociala frågoraa i samband med förslaget till den omfattande reformering en särskilt stort utrymme. 21.51Länsstyrelsen i : Samhället måste även i framtidenta en del av det ekonomiska ansvaret för det s. k. avbytarsyste- met.---- 21.54Länsstyrelsen i : Staten måste fortsätta sitt medansvar för avbytarverksamheten. 21.56Länsstyrelsen i : Om näringen ges rimliga ekonomiska villkorbör det vara möjligt att näringen enskilt och kollektivt ansvarar förde sociala åtgärderaa. En ökad medverkan från kommuneraa är även önskvärd(exempelvis baratillsyn på landsbygden). 21.71Kooperativa förbundet: KF tillstyrker att kostnaden för sociala åt gärder bäres av näringen men att kostnader för omställning ryms inom ramen för s.k. sociala åtgärder (400milj. KF föreslår att regeringen överväger att låta delar av medel avsatta till 155 allmän investeringsreservfå användas till pensionsförsäkring i syfte att Prop. 1989/90:146 främja omställningen inom näringen. 21.74------- : LAG skriver att kostnaden för de soci ala åtgärder som finansieras av regleringsmedel bör bäras av näringen.---- Dettasynsätt är helt oacceptabelt för lantbmket. intelängre skulle utbetalas och få användas för avsedda ändamål innebär det attnäringen fråntas medel som den tillerkänts i träffade överenskommelser. Desatsningar på viktiga sociala åtgärder, avbytarverksamheten, lantbmkshälsan ochtrygghetsförsäkringar, skulle bringas att upphöra. Vidare skulle jordbmketsmöjligheter att kollektivt stödja forskning och utveckling upphöra. ---- Genomtillförsel av sektorsmedel skall fortsatt verksamhet inom avbytartjänstenoch lantbmkshälsan liksom lantbrakets trygghetsförsäk ringar garanteras. 21.75 Samarbetsgruppenför alternativ odling: SAO anser att det är ytterst viktigt att samhället går in och ser till att bonden får möjlighet tillsemester och likvärdiga tryggheter som alla andra medborgare. Därför får inte avbytarsystemet urholkas utan det skall byggas ut. En möjlighet är att kommunema får ta över ansvaret till nuvarande avbytartjänst tillsammans med LRF. 21.80Svenska lantarbetareförbundet: Arbetsgmppen föreslår att kostnader för socialaåtgärder på det livsmedelspolitiska området bör bäras av näringen. SLFanser att av sociala skäl bör staten även fortsättningsvis och under stå för dessa kostnader, inte minst med tanke på de avtal som ligger till gmnd för berörda medel. Ettsnabbt borttagande av stödet för sociala åtgärder skulle innebära att avbytarverksamhetenmåste avvecklas. En fond bör kunna byggas upp medhjälp av bl. a. införselavgifter. 22.2Kommerskollegium: För att mildra negativa verkningar torde särskilda övergångsbestämmelserbehöva vidtas. Om utredningens förslag härvidlag är tillräckliga och lämpligtavvägda kan kollegiet inte bedöma. 22.8Konjunkturinstitutet: De problem som kan uppkomma gäller främst själva övergången till det nya, mer marknadskonforma systemet. Som framhålls i rapporten kan en del jordbmkares ekonomi komma att påver kas allvarligt vid omläggningen, även om ett temporärt imkomststöd in förs. Då den nuvarande regleringens inverkan kapitaliserats i höga fastig hetsvärden, kan framför allt jordägare som köpt sina gårdar försät- 156 tas i en svår situation,där skuldbördan inte kan hanteras. Institutet vill Prop. 1989/90:146understryka behovet av särskilda åtgärder för skuldsanering i sådanafall. 22.9 : Övergångsperiodenförefaller vara Riskema är därmed stora för miljön och markanvändningen.Riksantikvarieämbetet vill vama för en omställning som genomförs med en sådanhast att korrigeringar inte kan vidtas efter hand. 22.10 Lantbruksstyrelsen:Styrelsen vill understryka betydelsen av att jordbrakama i samband med en intera avreglering får tydliga signaler om samhällets målsättningar för jordbmket. Först då kan jordbmkets företa gare besluta om resursemas användning på lång sikt. behövs aktiva åtgärder från samhällets sida för att underlätta omställningsproces sen och för att begränsa de negativa effekteraa för landsbygden och miljön. Enavveckling av marknadsregleringen kan i vissa fall slå hårt mot arrendatorersom är bundna av fleråriga arrendekontrakt. Det kan därför komma att ställaskrav på omförhandlingar av arrendeviUkoren under löpandeavtalsperiod.- De juridiska möjligheter till omförhandling avett arrendeavtal som avtalslagen medger, syns dock vara något osäkra. För attundvika juridiska processer är det önskvärt att arrendemarknadens parter kankomma överens om riktlinjer för hur problem i samband med en avveckling avmarknadsregleringen skall hanteras. Lantbmksstyrelsentillstyrker principen om att den interaa marknads regleringen avvecklas under fömtsättning att aktiva omställningsåtgärder vidtas, att omställningsperioden blir tillräckligt lång och att erforderliga resurser ställs till förfogande för att lösa omställningsproblemen på ett socialt acceptabelt sätt. Enligtlantbmksstyrelsens mening har arbetsgmppen inte ägnat tillräck lig uppmärksamhet åt övergångsproblemen och omställningsåtgärdema. En allmän synpunkt på förslagen till övergångsåtgärder är att arbetsgmp pen hyser stark tilltro till att marknaden snabbt och effektivt kommer att klara av resursanpassningen . ------ Lantbmksstyrelsenföreslår att de övergångsåtgärder som arbets gmppen föreslagit kompletteras med kraftfulla åtgärder som medverkar till att mark varaktigt får ny användning. Förnärvarande finns inga mera ändamålsenliga altemativ än skogsplan tering som kan ta omfattande arealer i anspråk. Därför föreslår lantbraks styrdsen att det bör inrättas ett särskilt bidrag till skogsplantering på friställda lämpliga marker.- ------ Extremaskördevariationer kan få omfattande priseffekter. Där för anser lantbmksstyrelsen att samhället bör ha en beredskap för hur sådana extrema effekter skall hanteras. Styrelsen anser att statens inlösen skyldighet för spannmål bör finnas kvar intill dess att marknaden har stabiliserats. Genom en förlängd inlösengaranti underlät tas anpassningen för skuldsatta lantbmkare. Det temporära inkomststöd som föreslagits bör omfatta en övergångsperiod på lämpligen . Arbetsgmppenföreslår att arbetsmarknadsverket och lantbmksverket i nära samarbete med andra berörda organisationer bör handha genomfö- 157 randetav ett program för utveckling av jordbmkaraas företagskunnande Prop. 1989/90:146 speciellt vad avser företagsekonomi, marknadskunskaper samt utveckling Bilaga 2 av kvalitet och nya produkter. Lantbruksstyrelsen tillstyrker att ett sådant program genomförs-- . ---- Styrelsenanser, att det inkomststöd som föreslås utgå under en övergångsperiodockså skall kunna utgå som ett engångsbelopp om mark ägaren har lagt om markanvändningen långsiktigt för annat ändamål än jordbruksproduktion.--- ---- Styrelsenfömtsätter att inkomststödet utformas så att mark som återtagits--- motarrendatorns vilja inte kan ingå i underlaget för Ensnabb anpassning av mjölkproduktionen vid en förenklad eller helt avvecklad interareglering förutsätter enligt lantbraksstyrdsens bedömning kraftfulla åtgärderför att minska resurserna i primärproduktionen. Systemet med mjölkpension förproducenter måste därför finnas kvar under omställningsperioden.Vid en avreglering enligt arbetsgruppens förslag, måste enligt styrelsensbedömning mjölkpensionssystemet kompletteras med åtgärder som även omfattaryngre producenter. ---- Lantbmksstyrelsenanser att ett livsmedelspolitiskt beslut även böromfatta olika offensiva insatser till stöd för primärproduktionens och företagens effektivisering och utveckling. 22.11Skogsstyrelsen: Skall den omställning av markanvändningen som eftersträvasuppnås inom rimlig tid måste ett stort antal bmkare agera i enlighet med deangivna målen. För att detta skall vara möjligt krävs dels att de ekonomiskaincitamenten både vad gäller att ta mark ur spannmålsproduktion och attpåbörja dess altemativa användning är tiUräckliga, dels att spelreglerna lagtillämpning och tidsmässig överblick är klara och tydliga. Ommark som används för spannmålsproduktion på ett stadigva rande sätt skall tas i anspråk för alternativ användning erfordras enligt uppfattning en ekonomisk stimulans. är tveksam till om det förslag om temporärt inkomststöd som lagts fram får någon nämnvärd verkan i detta sammanhang. före slår därför att de ekonomiska styrmedlen konstraeras så att de fömtom att de underlättar för bmkarna att ta mark ur spannmålsproduktion även direkt underlättar övergång tiU altemativ markanvändning. Föratt underlätta och möjliggöra en övergång från spannmålsodling till annan markanvändning krävs att rådgivning och kunskap på olika områ den erbjuds.--- ------ Teoretisktredovisad kunskap är inte tiUräcklig. Det som efter frågas är framför allt demonstrationsodlingar och praktiska försök . Skogsstyrelsenanser att skogsvårdsstyrdsema bör ta aktiv del i en sådan , , , , m.fl. organisationer och myndigheter som har intresse och ansvar för att utveckla säkra och till de lokala miljöeraa väl anpassade odlingsalteraativ. 22.13------------------------ : Övergångstiden kan behöva för- Prop. längastill för inlösenåtagandet och för inkomststödet. Ifråga om utjämningssystemet för mjölk föreslår JN en förlängd övergångsperiodom . Härvid kan ett förenklat system utnyttjas. Konstmktionen kan varaatt de interna avgifterna successivt avtrappas med en tredjedel . JNhar inget att erinra mot förslaget om en förlängning av systemet förmjölkpension. EnligtLAG bör anbudsförfarande inom oljeväxtområdet tillämpas re dan skörd.- JN bedömer att det av administrativa skäl kanbli svårt att genomföra detta system skörd. Det kan därförbli nödvändigt att tillämpa det nuvarande systemet med vissa modifieringarävenför detta år. ---- Medhänsyn till de relativt stora effekter som reformen kan ha förflera andra produktionsgrenar har JN svårt att se motiven till att juststärkelseproduktionen föreslås få ett särskilt stöd . ------ JNdelar LAG:s uppfattning att företagare med hög skuldsätt ning kan få stora problem. Emellertid kan förmögenhetsförlusten bli stor även för företagare med låg skuldsättning. Det finns enligt JN:s mening en risk för att åtgärder som syftar till finansiell rekonstmktion får produk tionsdrivande effekter. Systemet bör utformas så att sådana effekter mini meras. ------ Förenklingari nuvarande system, inlösensystemet för spann mål, bör göras i det tillfälliga inlösensystemet . Begränsas prisorterna till enbart orter med större exportmöjligheter, t. ex. de fyra storhamnarna , /Djurön, och , innebär det en ytterligare sänkning av det genomsnittliga od- larpriset eftersom odlaraa får betala frakten till prisorten. Särskilt stora skulle sänkningarna bli i inlandet t. ex. Örebroområdet. Dennuvarande kvalitetsbetalningen är mycket detaljerad. I ett tempo rärt bevarat inlösensystem skörd bör betydande förenklingar kunna göras.-- Eftersomstödet kommer att utgå och dessutom trappas ner ärdet inte troligt att det kommer att få någon avgörande betydelse förutvecklingen . Effekteraaav arealbidraget beror på vilka villkor som ställs upp för att stödet skallutgå. Ställs inte några krav på att marken skaU brakas kommer nedläggning avåkermarken till stånd. Bmkama i de sämre bygderna finner bidraget vara ettbättre alternativ än att braka marken och lägger ner produktionen. Bidragetskulle då verka i riktning mot att snabbare nå balans. Ställsdäremot krav på bmkande kommer arealbidraget att medföra en viss fördröjning avnedläggningen och således en viss förlängning av anpassningsperioden. 22.14---------------------------------------- konsumentdelegation: KD tillstyr ker utredningens förslag om arealstöd under en övergångstid. mer med LAG i att dettillfälliga arealstödet bör följa ursprunglig (vid Prop. 1989/90:146 stödetsinförande) ägare och inte gården. Storleken och långvarigheten av Bilaga 2stödet kan diskuteras. KD avvisar däremot tanken, som reservationsvis framförtsinom LAG, att arealstödet skulle bli en permanent ersättningsform. Det kapitaliserasi marken och konsververar det höga kostnadsläget i jordbmket. Det är tillfördel för dagens lantbmkare men är till nackdel för näringen på lång sikt. ---- KDbedömer att LAG:s förslag om statens medverkan i en finansiellrekonstmktion eller inlösen av fastigheter såsom väl avvägda. 22.15------------------------- : Sysselsättningsförändringarna ochomställningarna till följd av avregleringarna kan bli betydande i regioner medstor jordbrakssektor. Styrelsen ser det som väsentligt att de nödvändigaomställningarna får ske under en väl avvägd tidsperiod för att undvikaallvarliga störningar på arbetsmarknaderna i dessa regioner ---- Behovetav utbildningsåtgärder kan bli av den omfattningen att detinte täcks av generella åtgärder. Styrelsen vill här påminna om attlantbrakare endast i begränsad utsträckning är anslutna till erkänd arbetslöshetskassa, vilket påverkar de ekonomiska villkoren vid arbetslös het. 22.16----------- Plan-och bostadsverket: delar utredningens uppfattning att det är av största vikt att satsningar görs på olika former av utbildning och rådgivning--- . Boverketvill understryka vikten av att den tid under vilken stöd kan utgå inte är förkort. Investeringama i lantbmket är så stora att relativt behövs föratt klara en omläggning av driften under rimliga omständigheter. Ytterligareett skäl till att utöka stödperiodens längd är den snabba förändringsom nu sker på energiområdet. jordbmkamasanpassningsperiod åtminstone bör göras så lång att fömtsättningarna förSveriges framtida energiförsörjning hunnit läggas fast. Detkan konstateras att genom den nuvarande konstmktionen på me delstilldelning för FoU kommer anslagen för forskning och utveckling via miljöavgifter m. m. att minska, vid en minskad användning av handels gödsel och kemiska bekämpningsmedel. Andra medel måste därför sättas in för att finansiera den fortsatta verksamheten. 22.17--- : SIND instämmer i de generella övervägan dena kring övergångsåtgärderna. Enligt SlND:s erfarenhet är råd givnings- och utbildningsinsatser mycket angelägna under övergångsperio den. Olikautbildningsanordnare i länen bör i sammanhanget förberedas på dennya målgmppen.-- Särskilda utbildningsinsatser måste ägnas kvinnoroch ungdom.-- 22.20Riksrevisionsverket: Den administrativa anpassningen tiU en intem 160 avregleringår 1991 och temporära stödformer Prop. 1989/90:146fömtsätter en omedelbar översyn av i första hand jordbmksnämndens Bilaga 2verksamhet. Med sikte på hur ett centralt sektoransvar skall organiseras bör,enligt RRV, även lantbmksstyrelsens verksamhet behandlas i detta sammanhang. Arbetsgmppensförslag till avreglering förstärker vidare, enligt RRV, nödvändigheten av en översyn av SCB: s statistikproduktion inom jord bmksområdet med bl. a. inriktning på ett ökat beställaransvar hos statisti kens avnämare.-- RRVanser att arbetsgmppens förslag tillsammans med andra aviserade förändringar också föranleder en genomgripande analys av den regionala statliga förvaltningen för lantbmksfrågor. Enhuvuduppgift i lantbmksnämnderaas verksamhet är deras rådgivningsverksamhet. 1likhet med tidigare synpunkter på utredningen om samordnad länsförvaltningifrågasätter RRV om motiven för en statlig produktionsteknisk rådgivningfortfarande gäller. Lantbraksnämnderaas rådgivning är till väsentlig del avgiftsbelagdoch bedrivs i ökad utsträckning i konkurrens med andra rådgivare. RRV anseratt det nu bör prövas om inte ansvaret för denna typ av serviceuppgifter heltkan föras över på näringens egna organ. Vägledande för hur ansvaret skallfördelas mellan staten och näringen bör vara verksamhetens allmänna intresse.Med en likande utgångspunkt övervägs omfattningen av lantbmksuniversitetsförsöksverksamhet och förmedling av forskningsrön (konsulentverksamheten).Överväganden om lantbmksnämndemas rådgivningsverksamhet bör koordineras med deöverväganden som sker i fråga om försöksverksamheten och konsulentverksamhetenvid SLU. Inomramen för den samordnade länsförvaltningen kommer det regionala stödet attvara inriktat på företagande som kännetecknas av diversi-fierad/kombineradverksamhet och ökad förädling. RRV: s slutsats är att en effektivisering och anpassningav det regionala sektororganet till nya fömtsättningar kräver en' genomgripandeförändring av lantbmksnämnderaas verksamhetsinriktning, uppgifter,organisation, resurs- och kompetensbehov etc. 22.23 : Arbetsgrappensförslag till övergångsåtgärder är enligt NO: s mening välgmndade. Frågan omövergångstidens längd kan eventuellt behöva övervägas ytterligare.--------------------------------- 22.24 Statens pris- ochkonkurrensverk: Konkurrenseffektema av de föreslagna övergångsåtgärdema måsteenligt SPK: s förmenande noggrant följas. Verket vill särskilt vama för riskenatt nya bidrag och särregler samt olika korrektiv som kan komma att införasunder omställningsperioden sammantaget leder till en ny reglering av jordbmkssektom. ---- Övergångsåtgärdemafår inte ges en sådan utformning eller omfattningatt de kommer att motverka syftet med avregleringen, t. ex. så att en anpassning av produktionen till efterfrågan inte tillåts ske. Dessut om föreligger en risk för att tillfälliga åtgärder byggs in i systemet och permanentas, särskilt om övergångsperioden sträcker sig över . 11 1989/90. 1 saml Nr 146. 22.26 : föreslår, att införandet Prop. av den nya politiken skermjukare och med än Bilaga 2 de som LAGföreslår. Verket föreslår vidare att NOLA-medlen trappas upp så att lOOmilj.kr. finns tillgängliga redan fr.o.m. budgetåret 1990/91och därefter utökas med 100 milj. kr. 500 milj. kr. 22.29 : Fömtomeventuell kompensation för direkta kapitalförluster till berörda bmkare somföljd av omställningen skulle statsmakten kunna avsätta resurser till uppbyggnadav kunskap och information om vad omställningsprocessen innebär, hur den kanhanteras på regional nivå och löpande följa dess utveckling på skilda nivåeroch områden. 22.30 Skogs- och jordbmketsforskningsråd: De förslag till förändringar i politiken som förs fram är ivissa stycken drastiska i jämförelse med den historiskainriktningen.- Det kan starkt ifrågasättas om denna förändringskall genomföras i den takt som föreslås utan att mer genomar betade analyser läggs till gmnd. 22.33Länsstyrelsen i : anser att man måstevara beredd på att det temporära övergångsstödet kan behöva förstärkas ochutsträckas längre i tiden än utredningen föreslagit. Ennågot långsammare avveckling av prisregleringen ger större möjlig heter för nya altemativa grödor att komma i odling samt dämpar nackde lama för jordbmkama av den befarade snabba prisnedgången. Länsstyrelsenförordar därför i likhet med lantbmksnämnden fortsatt inlösenförfarande för spannmål . Inlösenpriset kan exempelvis sänkas successivt . Ensänkt lönsamhet i jordbmket torde komma att påverka fastighetsprisema. Enligtlänsstyrelsens mening bör detta också leda till sänkta arrendeavgifter. Föratt det skall vara möjligt att justera dessa under pågående avtalsperiod krävsen ändring av jordabalken. 22.36Länsstyrelsen i : Med hänsyn till den nuvarande mycket låga lönsamheteninom jordbmket och till det förhållandet attkommersiellt gångbara altemativa användningsområden för åkermar- kema torde föreligga tidigast först , bör övergångstiden förlängas. Kraftfulla insatser måste göras för att dels hålla undan mark från produktion av livsmedel, dels kompensera jordbmkama för inkomstbortfall. Inledningsvis bör omstaUningen ske med bibehållande av nuvarande system med avsättningsgarantier och via årliga förhandling ar successivt ändra reglerade priser och andra stödåtgärder. En offensiv satsning bör göras på kurser i företagsutveckling. 22.39Länsstyrelsen i län: föreslår att pris- och marknadsregleringaraa avskaffas . Det innebär en stegvis avveckling. anser det synnerligen viktigt att även i en 162 sådanmjuk avveckling det inledningsvis måste vara helt otvetydigt vad Prop.1989/90:146 som är reformens mål och att den huvudsakliga takten i anpassningenklart Bilaga 2 ---- Äveni en 10-årig avvecklingstakt kan problem uppkomma och äveni detta läge bör staten genom ett generöst engagemang i form av lån dierkreditgarantier biträda där så erfordras. 22.40 i län:- Vianser att omställningsperioden är alltför kort och att starka skäl kan anförasför att omställningen bör ske under en perid om uppemot . 22.41 i län:Länsstyrelsen ser med oro på de effekter som en omläggning av jordbmkspolitikenkommer att få för den regionala utvecklingen i . Omen nedskäraing av odlingen av potatis och sockerbetor trots allt måste ske ärdet viktigt att nedskämingen sker under en tillräckligt så att denegativa konsekvenseraa för jordbrakaraa och näringslivet kan mildras. Enligtlänsstyrelsens mening bör ytterligare utredningsarbete genomföras innanförslagen i utredningen träder i kraft för vissa produktslag. Exempel påområden som behöver utredas ytterligare är hur prisbildningen för oljeväxter,sockerbetor och fabrikspotatis skall ske. Fömtomde övergångsåtgärder som utredningen föreslår behöver ytterli gare åtgärder genomföras för att motverka den sysselsättningsminskning i jordbmket som avregleringen orsakar. Arrendatoremassituation har inte uppmärksammats tillräckligt.