prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — Produktionsområde1, Teknisk utvärdering, omfattar uppdrag från näringsliv, förvaltning ochenskilda avseende tekniska undersökningar, mätning, provning, kontroll,besiktning, beräkning m.m. I produktionsområdet ingår ävenriksprovplatsuppgifler saml riksmätplatsuppdrag från statens mät- ochprovslyrdse. Produktionsområde2, Forskning och utveckling, omfattar den verksamhet som syftar till attutveckla teknisk kompetens samt mät- och provningsteknik inom områden sombedöms angelägna. Vidare omfattas den gmndläggande verksamhet som syftar lillall fortlöpande upprätthålla SP:s kompelens inom teknisk utvärdering och sområdgivare lill föreskrivande myndigheter och standardisering. Produktionsområde3, Rådgivning, omfattar kunskapsförmedling med utgångspunkt från SP:serfarenhet och expertroll inom provning och mätteknik. Arbetet avserdeltagande i nationellt och intemationellt standardiserings- ochkommittéarbete, rådgivning lill statliga utredningar och myndigheter samtmedverkan i utbildning, m. m. SP:sverksamhet finansieras genom intäkter av uppdragsverksamhet ål näringsliv ochförvaltning, forsknings- och utvecklingsprojekt ål forskningsråd m. fl. samlgenom anslag över statsbudgeten. Produktionsområde 1 skall i principfinansieras med uppdragsintäkler. Medelför verksamheten anvisas innevarande budgetår under följande anslag: Statens provningsanstak: Uppdragsverksamhet. Bidrag lik statens provningsanstak. Statens provningsanstak: Utmstning. AnslagF 8 är ell förslagsanslag, som las upp med ell formellt belopp på 1 OOOkr.Under anslaget redovisas kostnader och intäkter för verksamheten. Som inkomstunder anslaget redovisas uppdragsintäkter och ianspråktagna medel från anslagF9. AnslagF 9 är etl reservationsanslag över vilket statens bidrag utgår i första handtill produktionsområdena 2 och 3, men även till all läcka eveniudll underskotti uppdragsverksamheten. AnslagF 10 är ell reservationsanslag, som t. o. m. innevarande budgetår finansierarinvesteringar i utmstning. Regeringen har, efler bemyndigande,beslutat att försörjningen av kapital tik investeringar i SP i fortsättningenskall ske med anlitande av driflmedel under självkonsolide-ringsansvar. Dettaanslag upphör därför efler innevarande budgetår. AnslagF 8 får i princip inte belastas. För atl lösa tillfälliga eller säsong mässiga likvidilelsproblem för uppdragsverksamheten och för att tillgodo se behovet av rörelsekapital disponerar SP en rörlig kredit i riksgäldskon ioret på lOmilj.kr. SPingår bland de myndigheter som på försök tillämpar treårsbudget. F 8.Statens provningsanstalt: Uppdragsverksamhet 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Underdetta anslag redovisas samtliga utgifter och inkomster av provningsverksamhetenm. m. vid SP. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av den verksamhet som omfattas avprogrambudgeleringen (1 OOOkr. 1988/89 Utfall 1989/90 Budget 1990/91 Beräknar Externa intäkter Anslag Kostnader Resultat 92 363 + 41015 Rådgivning Externa intäkter Anslag Kostnader Resultat Indirekta kosmader och intäkter Externa intäkter (inkl. finansnetto) Anslag Kostnader Resultat Anm.: Intäkter och kostnader redovisade exkl.interndebiteringar. ' Tillkommer pris- och löneomräkning. /91 harjag med utgångspunkt i SP:s huvudförslag beräknat ettförslagsanslag av . Jaghemställer att regeringen föreslår atltill Statens provningsanstall: Uppdragsverksamhet för /91anvisa ett förslagsanslag på 1 OOOkr. Bidrag till statens provningsanstalt 1988/89Utgift 42049 860 Reservation O 1989/90Anslag 38075000 1990/91 Förslag 41 135000 SPutgår i sin medelsberäkning från huvudförslaget för treårsperioden /90 1991/92, vilket innebär en real minskning av utgiftema om för budgetåret1990/91. Jagberäknar bidragsanslaget lill . inkl. pris- och löneomräkning.Detta är beräknat med utgångspunki i en real minskning med 1,för budgetåret1990/91. Budgetförslagetbeträffande statens löne- och pensionsverk innebär all kostnaderna för pensionsadministralionenskall läckas av avgifter fr. o. m. /91. Jag har vid minmedelsberäkning för detta anslag tagit hänsyn till dessa avgifter. Jaghemställer all regeringen föreslår atttill Bidrag till statens provningsanstalt för /91 anvisa etlreservationsanslag på 41 135000kr. Statens mät- och provstyrelse: Myndighetsverksamhet 1988/89Utgift 1572816' Reservation 3462889 1989/90Anslag 1000 1990/91 Förslag 1000 Underdetta anslag redovisas dels intäkter från riksprovplatserna dels samtligainkomster och utgifter vid statens mät- och provslyrdse (MPR). Tidigarebudgetår har dessa redovisats under anslagsposten 1. Mät- och provrådets egenverksamhet under anslaget Fil. MPRär enligt sin instruktion (1989:270) central förvaltningsmyndighet för tekniskkontroll och mätteknik samt handhar ackreditering av laboratorier enligt lagen(1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. MPRleds av en chef (generaldirektören). Vid verket finns en styrelse 185 som beslår av högst tiopersoner, generaldirektören medräknad. MPR är fr.o.m. den Ijuli 1989organiserat i två enheter, en teknisk enhet och en förvaltningsenhet. Myndighetsverksamheten vidMPR finansieras med avgifter från riksprovplatserna (RPP-avgifter) enligtlagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. Avgiftenuppgår till 0,av riksprovplalsernas omsättning frånobligatorisk kontroll. Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av 1OOOkr. Uppdragsverksamheten och ackredileringsverksamheten skall varasjälvbärande. Beräknad ändring 1990/91 Utgifter Myndighetsverksamhet vid MPR Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av MPR:s totala verksamhet (1000kr. 1988/89 Utfall 1989/90 Budget 1990/91 Beräknar Externa intäkter Anslag Kostnader Resultat 481 7009 7 780 -290 Externa intäkter Anslag Kostnader Resultat 'Enligt regleringsbrev , varav lönekostnader 4612OOOkr. Genomlagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning har MPRutpekats som nationellt ackrediteringsorgan för laboratorier, somstyrelsen fått vidgade myndighetsuppgifter, bl. a. ökad befogenhet för dentekniska tillsynen av riksmät- och riksprovplalser. MPR beräknar allriksprovplatsavgiften på 0,inte kommer all läcka MPR:s kostnader /91. budgetårberäknas underskoll uppslå. Skälet härtill är sviktande underlag Prop.1989/90:88 från RPP-avgiftema samt utökad myndighetsverksamhet. MPR föreslårdärför en återgång lik den avgiftsnivå på 0,som gäkde t. o. m. budgetåret1987/88. Även efler en sådan höjning bedöms underskoll uppslå i verksamheten.Bedömningsunderlagei är dock osäkert. MPR föreslår att . av de tillanslaget influtna riksprovplalsavgiftema skak få användas /91 förMPR:s myndighetsverksamhet. Förnästa budgetår beräknar jag kostnadema för MPR:s myndighetsverksamhet lillhögst . Jag har i mitt förslag beräknat ökade kostnader för MPRföranledda av omorganisationen och den ökade tillsynsverksamheten. Jag harbeaktat atl tjänstebrevsrätlen avvecklas vid MPR fr.o.m. den 1 juli 1990.Vidare har jag beräknat alt uppdragsverksamheten skall bära sin andel av deför MPR gemensamma kostnadema. Myndighetsverksamhetenfinansieras med etl bidrag från riksprovplatserna, för innevarande budgetår0,av riksprovplalsemas omsättning från obligatorisk kontroll. Procentsatsenfastställs av regeringen. Med beaktande av den reservation som finns påanslaget bedömer jag alt procentsatsen kan bibehållas på oförändrad nivå nästabudgetår. Under anslaget tas upp etl formellt belopp av . Jaghemställer all regeringen föreslår alllill Statens mät- och provstyrelse: Myndighetsverksamhet för /91anvisa ell reservationsanslag på . Statens mät- och provstyrelse: Bidrag tillriksmätplatsverksamhet 1988/89Utgift 3 727 681 Reservation 756138 1989/90Anslag 6666000 1990/91 Förslag 8000000 Frånanslaget lämnas bidrag lill verksamheten vid riksmätplatserna (jfr prop.1979/80:100 bil. 17 s. 281 f). budgetår har bidraget anvisats frånanslagsposten 2. Bidrag till verksamheten vid riksmälplatsema under anslagetFil. Ienlighet med vad jag tidigare anfört (avsnitt 5.6.3) beräknarjag medel förbidrag rill riksmätplatserna tkl 8 milj. kr. förbudgetård 1990/91. Jaghemställer att regeringen föreslår atltill Statens mät- och provstyrelse: Bidrag lid riksmätplatsverk- 187 samhetför /91 anvisa etl reservationsanslag på Prop. 1988/89Utgift 15800000 1989/90Anslag 20530000 1990/91 Förslag 32 279000 Ienhghel med vad jag anfört (avsnitt 5.6.1) bör medel anvisas för . Jaghemställer all regeringen föreslår atl 1. la dd av vad jag anfört omstatens roll i standardiseringen m.m., 2. lill Bidrag tdl Standardiseringskommissionenför /91 anvisa ett anslag på 32279000kr. Industriell utveckling m. m. inominformationsteknologiområdet Somjaghar redovisat i del föregående (avsnitt 5.5.2) tillförs under innevarandebudgetår del nationella informalionsleknologiprogrammel återstående medel inomden av beslutade treårsramen. Jag föreslår av detta skäl inte någraytterligare medel under anslaget för /91. Industriell utveckling m. m. inomverkstadsteknikområdet 1990/91Nytt anslag (förslag) 50000000 1enlighet med vad jag har anfört (avsnitt 5.5.1) bör medel anvisas för etlprogram för verksladsleknisk utveckling. Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. lillIndustriell utveckling m. m. inom verkstadsteknikområdet för /91 anvisa ell reservationsanslag på , 2. medgealt under budgetåren 1991/92 och 1992/93, utöver un der /91 ej disponerade medd, . får användas till industriell utveckling m. m. inom verksladsleknikom- rådel. Sammanfattning av remissyttranden över betänkandet"Standardiseringens roll i EFTA/EG-samarbetet" (SOU 1989:45) Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av Hovrätten för ,kammarrätten i , kommerskollegium, fortifikalionsförvaltningen,försvarels materielverk, överstyrelsen för civil beredskap, statensräddningsverk, , flygtekniska försöksanstalten,, postverket, , , , statens väg-och trafikinstitut, trafiksäkerhelsverkel, , luftfartsverket,statens geotekniska institut, tukverket, , ,, lantbmksstyrelsen, statens maskinprovningar, statenslivsmedelsverk, , arbelarskyddsstyrdsen, arbetsmiljöfonden,plan- och bosladsverkei, , statens rådför byggnadsforskning, statens lantmäteriverk, statens industriverk,sprängämnesinspektionen, geologiska undersökning, styrelsen förteknisk utveckling, statens provningsanstak, statens mät- och provråd,affärsverket FFV, , statskontoret,riksrevisionsverkel, , , statensnaturvårdsverk, kemikalieinspektionen, statens strålskyddsinslitul, statensenergiverk, . Sjukvårdens och socialvårdensplanerings-och rationaliseringsinstitut, Ingenjörsvelenskapsakademien,i , , Tekniska nomenklalurcenlralen. , i , . Centralorganisationen /SR, ,, , ,, , , , , , ,Industrins Byggmaterialgmpp, Småföretagens , , AB , AB ,, , ,saml för Svensk Kvalitet. Dessutomhar skrivelser inkommit från . ,, Svenska sjukvårdsleverantörers Förening,Jemkontoret, Entreprenadmaskinleverantö-remas samarbelsorgan, , Statens pris- och konkurrensverk. SvenskaSjöfolksförbundel, saml . Standardiseringens nya och ökade betydelse Prop. Detär nödvändigt med en ökad satsning på standardisering. Det viktigaste skäletlill detta är all standardiseringen har kommit att spela en allt viktigare rolli EFTA/EG-samarbetet. Om vi i del framlida västeuropeiskastandardiseringsarbetet skall kunna få jehör för krav, som svenska förelag,myndigheter, fackliga organisationer, konsumenter och andra intressenterställer, måste både staten och näringslivet öka sina satsningar på standardiseringbåde personellt och ekonomiskt. Inom områden som är viktiga för svenskaintressenter anser utredaren all vår målsättning skall vara att ha en likaeffektiv standardisering som de ledande EG-ländema. Utredaren anser atlnäringslivets rok i standardiseringsverksamheten är ännu viktigare än tidigareoch all näringslivet, trots att standardiseringen fåll en ökad betydelse förmyndighetemas regdskapande verksamhet, alltjämt bör ha huvudansvaret förstandardiseringens utveckling. En utgångspunkt för utredarens förslag är allökade insatser från statens sida fömlsäller all näringslivet ökar sina insatseri motsvarande grad. 1stort sett samtliga remissinstanser instämmer i utredarens beskrivning ochanalys av slandardiseringsverksamhelens nya och ökade betydelse. Vissa områdenär enligt remissinstansema inte tillräckligt behandlade. Statensstrålskyddsinslitul (SSI) menar all utredaren belyst frågoma alltför ensidigtur näringslivels synvinkel och all utvecklingen för de föreskrivandemyndighetema saknas i analysen. () anserall beredskapslanken inte är tillräckligt beaktad i standardiseringen.Beredskapslänkande och standardisering behövs redan på produktutvecklingsstadiet.Lantbruksstyrelsen (LBS) saknar behandlingen av analysmetoder, statskontoretIT-slandardiseringen. i (SIS) ochfackorganen har lämnat ett gemensamt svar och kallas i fortsättningen SIS. SISsaknar redogörelse för standardiseringen inom intemationella teleunionen. Industrinsbyggmateridgrupp anser all byggsidan inte beaktats tillräckligt och statenspris- och konkurrensverk (SPK) menar alt utredningen inte beaktatstandardiseringens betydelse ur pris- och konkurrenssynpunkt och föreslår alldel görs en utvärdering av nya och gamla standarders betydelse ur pris- ochkonkurrenssynpunkt. Även certifieringen borde hanteras på samma sätt menarSPK. () anser all de mindre förelagen måste fås att delta mer i standardiseringen och sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) föreslår atl verksledningama bör ges information om standardiseringens strategiska betydelse. föreslår en brett upplagd informationskampanj om standardiseringsverksamheten all genomföras av SIS med medel från sta ten. Landsorganisationeni (LO) betonar behovet av en heltäckande Prop. 1989/90:1produktsäkerhelslagstiftning. Utredarensbedömning av att en kraftsamling behövs tillstyrks av 47 remissinstanser ochbetonas särskilt av flera instanser. Några remissinstanser, däribland SSI ochSveriges lycker dock att utredarens förslag inte ärtillräckligt kraftfulla. Finansieringsmodellen och dess volym Dettotala statliga stödet till SIS bör ökas med ca lOmilj. kr./år under entreårsperiod. Stödet bör ges i form av dels ett allmänt bidrag, dels ettmålrelaterat särskilt bidrag. Det allmänna bidraget bör utgå av vadnäringslivet, kommuner, affärsverk och statliga myndigheter meduppdragsfinansierad verksamhet beräknas salsa på standardiseringen, dock medhögst 30 milj. kr./år penningvärde. Det särskilda bidraget bör uppgåtill 30 milj. kr./år. Häri inräknas de medel som myndigheten avsätter tillolika standardiseringsprojekt. Deflesta myndigheterna är positiva till den föreslagna modellen. () önskar ökade resurser men är tveksamma lill volymen; bör vara minsl detföreslagna, dessutom vill man inte ta ställning till formen.Arbelarskyddsstyrdsen (ASS) anser alt de 30 målinriktade miljonerna måste kunnaöverskridas. () menar att volymen är bra, men ärtveksamma lill konstruktionen och påpekar att del målrelaterade stödet ävenmåste kunna användas till pågående verksamheter. Dessutom ser verket problemmed den minskade procentsatsen för det akmänna bidraget. () anser att man bör behålla 60%-satsen för det allmänna bidraget.Statskontoret har svårt att bedöma volymen men ser en risk för feltolkning närbidragsprocenten sänks och påpekar det betydelsefulla i all näringsliv,kommuner, affärsverk och uppdragsfinansierade myndigheter informeras om degjorda prioriteringarna och innebörden av den förändrade bidragsprocenten. Deanser att statliga myndigheters medverkan i standardisering inom dessa verksamhetsområdenbör utföras inom myndigheternas normala anslag. Resursbehoven för detta skallprövas i den sedvanliga budgetprocessen. () förordari stället den i utredningen presenterade modellen, som innebär ett modifieratallmänt bidrag samt-årliga bidrag för särskilda projekt. SIS är nöjd med formen,men vill ha kvar 60%-satsen för det allmänna bidraget. Detta bifalls av , som dock är allmänt tveksamt till om resurstillskottet räcker, Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA), , , (Elift, Industrins byggmalerialgrupp, Köpmanna- 191 förbund.Svensk Handd, , SEMKO Svenska Prop. 1989/90:88Elektriska , Centralorganisationen /är tveksamma lill sänkning av procentsatsen. Ettinflationsskydd av anslaget förordas av flera instanser. Jemkontoretstöder SIS remissvar men menar atl del statliga stödet till standardiseringenskall ske genom expertmedverkan och stöd direkt lill fackorganen. betonar all statliga myndigheters stöd lill standardiseringenmåste utgå oförändrade. Televerkethar en liknande inställning och påpekar att det är viktigt att statligamyndigheter får ge bidrag utanför del riktade statliga stödet. I dettainstämmer , SIS och . LOanser att den föreslagna modellen är dålig. Det målrelaterade bidraget börbetalas ul så all projekt som är av stort intresse för staten och det bredasamhällsintresset prioriteras. Särskilt nämns miljöfrågorna. LO vill ha ettintegrationskonto hos industridepartementet där myndigheterna kan söka bidragtill medverkan i den regionala standardiseringen saml särskilda medel allfördelas av ell konsumenlråd och ell miljöråd lill SIS ochhuvudorganisationerna. Näringslivetskall i decentraliserade former ha huvudansvaret för prioritering avslandardiseringsinsalser. Staten måste dock ställa krav på prioritering avvissa områden av dels handelspolitiska skäl, dels säkerhels-, miljö-pchkonsumentpolitiska skäl. Staten skall ställa krav på SIS att prioriterastandardiseringsprojekt som bidrar lill alt uppnå ett utan gränseroch då särskilt projekt som rör arbetsmiljö, miljöskydd och konsumentskydd. BeträflFandeförslagen till statens prioritering av områden instämmer både myndigheter, SISoch näringslivsorganisationer. Till de prioriterade områdena finns förslag omall knyta flera t. ex. kvalitet, transport, byggområdet, sjukvårdsområdet,miljöområdet och boendemiljö. Televerketanser atl standardiseringens samhörighet med FoU har be handlats otillräckligt i betänkandet och bör lyftas fram och () anser att del bör öppnas nya möjligheter för seklorforskningsorganen alt delta i standardiseringsarbelel. Eventuellt bör SIS ges en resursförstärkning för detta. I detta instämmer statens väg- och trafikinstitut (VTI). Arbetsmiljöfonden (AMFO) erinrar om sitt stöd lill standardiseringarbete som en naturlig del i stödet till FoU-projekt och -program. Utöver detta bör fonden kunna ge stöd till särskilda standardise ringsprojekt inom prioriterade områden, i huvudsak där det redan finns 192 resultatfrån fondstödd FoU som bör omsättas i standard. Husmodersför- Prop.1989/90:88 bundet Hem och Samhälle understryker forskningens behov av atl fåstöd i standardiseringsseklom. Frånflera håll bl.a. ÖCB, , (SjöV), poängteras alt del är viktigt att den globala standardiseringeninte nedprioriieras. Viklen av att kunna ta sekretariatsansvar i del regionalastandardiseringsarbelel nämns också som betydelsefullt av etl antalremissinstanser däribland statens råd för byggnadsforskning (BFR) och . Ytterligareresurser för medverkan i det tekniska arbetet anser många måste tillförasmyndighetema i särskild ordning. Delta förordas av t. ex. KK, (SoS), statens geotekniska institut (SGI), , plan- och bostadsverket(), geologiska undersökning (SGU), SSI, statens provningsanstaU(SP) saml SIS, LO och . Remissinstansema anser delsvårt för myndigheterna alt klara detta genom omprioriteringar, vilketutredaren föreslagit. (RR V) föreslår all berörda myndigheter i samband med sina fördjupadeanslagsframställningar skall redovisa resultatanalys av sin regd- ochslandardiseringsverksamhel. Dendecentraliserade organisationen med fristående fackorgan som vi har i Sverigeställer stora krav på SIS all samordna och hålla ihop standardiseringsverksamheten.Om standardiseringen skall tillföras ökade resurser, så bör kraven skärpas påall standardiseringsorganen arbetar mot de standar-diseringspoliliska mål somstaten uppställer samt all de följer upp och utvärderar resultatet avverksamheten. Genom att del målinriktade statsbidraget fördelas av SIS tillfackorganen efter regeringens riktlinjer ges SIS möjlighet alt kraftfullt ledaoch samordna fackorganens verksamhet. Standardiseringsorganen bör utåtuppträda som en enhetlig organisation. Desamverkande organen bör knytas till SIS genom avtal. SIS bör utreda möjlighetenatt inom fler områden ge ut tekniska regler i form av Svensk Standard.SIS bör tillsammans med fackorganen göra en total översyn av nuvarandekommitléstruklur. En samlokalisering av slandardiseringsorganen bör utredas. Dendecentraliserade modellen som vi har i kommenteras som ändamålsenlig avflera t.ex. , Jemkontoret och som betonarfackorganens självständighet. Enhetligkommiltéslmklur, förslaget all ge ul flera tekniska regler som standarder och en närmare anknytning av vissa samverkande organ lill SIS-familjen kommenteras positivt av SoS. , , , 193 13 1989/90. I saml Nr 88 statskontoret, statensräddningsverk (SR V), , Handi- Prop. 1989/90:1kappinstitutet, () och Industriförbund.Vägverket anser alt SIS inte skall ge ut tekniska regler utan utarbetastandarder som kan användas i myndigheternas regdarbele. () betonar sjukvårdsområdets behov all fåen formekl accepterad koppling lill nationell och intemationellstandardisering. De anser också atl del är viktigt med samordning mellan SISoch Svenska Elektriska Kommissionens (SEK) verksamhels-områden. Postverketförordar en utbildning för alla nya ledamöter i tekniska kommittéer (inteenbart fackliga representanter). menar all informaiionoch utbildning blir viktiga för SIS i framliden. BdindustrijÖreningen anserdock atl fackorganen arbetar för myckel med kursverksamhet ifinansieringssyfle. Denna verksamhet bör kunna skötas av vilketär ell av SIS helägt dotterbolag. () instämmer i de krav som utredaren ställer påslandardiseringsorganen men anser inte atl de blir tillgodosedda genomutredarens förslag. LOanser all den svenska slandardiseringsorganisalionen måste förändras så allfacket och konsumenternas intressen tillgodoses. De anser sig inte kunnapåverka tillräckligt via en fukmäkligeplats i SIS och fackorganen utan vill hasamma reella möjligheter att medverka i SIS som man har i ASS. SIS är positiv till utredarens förslag ulom när del gällersamlokalisering. 1 detta instämmer Spri och SEMKO, som menar all viktigare änsamlokalisering är samordning av praktiska arbelsmliner. Positiva lik ensamlokalisering är , statskontoret och /SR. BeträffandeSIS stärkta roll är statskontoret, SSI, SGU, IVA, ,, och AB positivatill detta. Spri är också positiva men menar att SIS måste ges lydligakriterier. SISsäger i sitt remissvar sig vara berett all vidta de ålgärder som erfordras föralt kunna leva upp till det förtroende som utredaren vill visa SIS genomansvaret för fördelningen av del målrelaterade anslaget. Statensmaskinprovningar, , SEMKO. och /SR menar allfackorganens självständiga roll inte får naggas i kanten. ASS, MPR ochkonsumentverket (KOV) anser all statens intressen inte blir tillräckligttillgodosedda och ASS föreslår atl MPR skall delta i prioriteringen av delmålrelaterade bidraget. LO anser del naivt alt tro atl SIS skall klaraprioriteringar inom miljöområdet. Konsumenlreprcsentalioneni standardiseringens styrande organ och i de tekniska kommittéerna bör breddas. bör försöka initiera nya stan dardiseringsprojekt inom konsumenlvamområdel inom den europeiska 194 standardiseringen.Etl rådgivande konsumentpoliliskl organ bör skapas Prop. 1989/90:88 för deneuropeiska och den nationella standardiseringen dvs. ell konsumentpolilisklråd inom SIS. Ökade ekonomiska resurser krävs för all kunna drivastandardiseringsprojekt inom konsumenlvamområdel. Det målrelaterade bidragetkan användas. bör få ökade resurser så all verket i ökad gradkan delta i europeiska standardiseringsprojekt inom konsumenlvamområdel. Ettutbildningsprogram för nya konsumenlrepresenlanler i standardiseringen börorganiseras. Förslagetom konsumenlråd bifalls från myndighelssidan av ASS, , , NO ochSTEV. Del senare verket vill dock all medlen skall gå via konsumentverket.Detta anser också Småföretagens .