prop · GD039 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:9 om arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås ändringar i arméns utbildningssystem och fredsorganisation,m. Förändringar föreslås även i marinens och flygvapnets utbildningssystem.Vidare redovisas resultatet av en granskning av totalförsvaretsplaneringssystem. Förslagen och redovisningarna grundar sig i huvudsak på ettbetänkande av försvarskommitté och innebär att regeringenshandlingsfrihetslinje fullföljs avseende den framtida inriktningen avtotalförsvaret. Propositioneninnehåller förslag till ändringar i värnpliktslagen (1941:967) som i huvudsakinnebär att grundutbildningstiderna för värnpliktiga vid kustartillerietförlängs samt att utbildningstiderna för depåvärnpliktiga vid marinen ochflygvapnet förkortas . Förslaglämnas också till ändring i lagen (1989:402) om försök med förkortadgrundutbildning av värnpliktiga innebärande att s. k. förlängt familjebidragkan utges till värnpliktiga som omfattas av försöken. Avde brigadproducerande regementena läggs 13 i , 111 i och 117 iUddevalla ned och deras anläggningar avvecklas. P 6 anläggning i . och lokalisering ändras i följande avseenden. Lv7 omlokaliseras tillBoden och dess nuvarande anläggning i avvecklas. 1 i Södertäljesamlokaliseras med P 10/Fo43 i . I21/Fo23 i tar överansvaret för en del av den utbildning som bedrivs vid Ing3 i . T 3 iSollefteå och T4 i läggs ned. 121/Fo23 och något av arméförbanden iBoden tar över ansvaret för 1 1989/90. den utbildning som nubedrivs vid T 3 och P 2 fåransvar för utbildningen vid Prop. 1989/90:9 T 4. Tmppslagscenter bildas genom att truppslagsinspektörernamed tmppslagsavdelningar i arméstaben slås samman med arméns strids- ochskjutskolor samt övriga truppslags-skolor. Sådana center lokaliseras tillMotala () för infanteriet och kavalleriet, till för pansar- och trängtrupperna,till för artilleriet, till för luftvärnet, till Eksjöför ingenjörtrupperna och till för signaltrupperna. Ett FN-centerbildas i () av arméstabens FN-avddning och FN-skolan vidIngl. Omstruktureringen av skolorganisationen innebär i övrigt att huvuddelen avarméns nuvarande skolor läggs ned och att tmppslagscentren får ansvar för denutbildning som bedrivs vid skolorna. Försvarsområdesmyndigheterorganiseras i , , och för resp. försvarsområde. Mellerstamilitärområdets nya stab och ledningsenheterna för militärområdesförvaltningarnalokaliseras till . Propositionens lagförslag Pp. Lag om ändring i lagen (1989:403) om ändring i värnpliktslagen(1941:967) Härigenomföreskrivs att 27 § 1 mom. värnpliktslagen (1941:967) i momentets lydelseenligt lagen (1989:403) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Värnpliktsutbildningenutgöres av grundutbildning och repetitionsutbildning. Repetitionsutbildningenkan utgöras av krigsförbandsövningar, särskilda övningar, fackövningar,särskilda fackövningar och mobiliseringsövningar. A.Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid armén, skall fullgöra grundutbildningsom omfattar för 1. menigkategori G eller F minst 220 och , 2. menig kategori E minst 290 ochhögst eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst 325 och högst350 dagar, 3. gmppbefäl minst 290 och högst315 dagar, 4. plutonsbefäl minst 325 ochhögst eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst 395 och högst450 dagar, 5. kompanibefäl som förplutonsbefäl samt ytteriigare . Värnpliktig,som uttagits för utbildning vid flottan, skall fullgöra gmnd-utbildning somomfattar för 1. menig kategori G minst 385 ochhögst , 2. menig kategori F minst 325 ochhögst , 3. menig kategori E minst 505 ochhögst , 4. gmppbefäl minst 325 och högst455 dagar, 5. plutonsbefäl minst 410 ochhögst eller, om den värnpliktige har avlagt sjökaptens- ellersjöingenjörsexamen, minst 410 och , 6. kompanibefäl som för plutonsbefälsamt . Värnpliktig,som uttagits för utbildning vid kustartilleriet, skall fullgöra gmndutbildningsom omfattar för 1. menigkategori G eller F minst I. menig kategori G eller F minst 225 och , 240 och , 2. menigkategori E minst 290 2. menig kategori E minst 400och och , eller, i befattning i kustjägarförband, minst 290 och , 3. gruppbefälminst 290 och , 4. plutonsbefälminst 380 och 4. plutonsbefäl minst 410 och , , 5. kompanibefälsamma tid som för plutonsbefäl samt ytteriigare 90 da gar. fl 1989/90. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:9 Värnpliktig,som uttagits för utbildning vid flygvapnet, skall fullgöra grundutbildning somomfattar för 1. menig kategori G eller F minst225 och , 2. menig kategori E minst 325 ochhögst , 3. gruppbefäl minst 325 och högst350 dagar, eller, i särskild befattning i underhålls- ellerunderrättelsetjänst, minst 260 och , 4. plutonsbefäl minst 335 ochhögst , 5. kompanibefäl som förplutonsbefäl samt . Värnpliktig,som uttagits för utbildning till någon av följande särskilda befattningar,skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. apotekare minst 200 och högst225 dagar, 2. läkare minst 200 och högst 225dagar, 3. läkarassistent minst 230 ochhögst , 4. fältpräst minst 320 och högst345 dagar, 5. personalvårdsassistent minst320 och , 6. tekniker, vid armén minst320 6. tekniker vid armén minst 320 och och vid kustar- och , tilleriet minst 380 och , 7. systemtekniker vid flygvapnetminst 340 och , 8. meteorolog minst 340 och högst365 dagar. Värnpliktig,som uttagits till be- Värnpliktig, som uttagits till be- vaknings- eller depåtjänst, skall vaknings- eller depåtjänst, skall fullgöra grundutbildning som om- fullgöra grundutbildning som om fattar vid fattar minst 220 och högst 245 da gar. 7. armén minst 220 och , 2. flottan minst 285 och , 3. kustartilleriet minst 285 och , 4. flygvapnetminst 310 och . B.Värnpliktig vid armén, kustar- B. tillerietoch flygvapnet skall Juli- vid armén och flygvapnet högst fem, göra högst fem och vidflottan högst vid flottan högst två och vid kustar- tilleriet högst fyra krigsförbandsöv ningar. Krigsförbandsövning skall vid Krigsförbandsövning skall vid arménoch kustartilleriet omfatta armén omfatta för värnpliktig i be- förvärnpliktig i befattning för fattning för 1. menighögst 21 eller, i särskilt kvalificerad befattning för menig, , 2. gruppbefäl , 3. plutons- eller kompanibefälhögst . Krigsförbandsövning skall vid Krigsförbandsövning skall vid flottan omfatta förvärnpliktig i be- marinen omfatta för värnpliktig i fattning för befattning för 1.menig högst 15 eller, i särskilt 1. menig högst 15 eller, i särskilt Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:9 kvalificeradbefattning för menig, kvalificerad befattning för menig , eller i befattning for menig kategori Ei kustjägarförband, , 2. gruppbefäl , 3. plutons- eller kompanibefälhögst . Krigsförbandsövningskall vid flygvapnet omfatta för värnpliktig i befattning för 1. menighögst , 2. gruppbefäl högst 15 eller, isärskilt kvalificerad befattning för gmppbefäl, , 3. plutons- eller kompanibefälhögst . Förvärnpliktig i befattning som kompanichef eller kompanikvartermästare eller imotsvarande befattning eller med uppgift som materielredogö-rare kan tiden för krigsförbandsövningenutsträckas till att omfatta utöver den tid den värnpliktigeeljest skall tjänstgöra. Krigsförbandsövningarnainom armén får delas upp på två delövningar om sammanlagt förmeniga och gruppbefäl och för plutons- och kompanibefäl. Tiden för en krigsförbandsövning Tiden för en krigsförbandsövningfår tagas i anspråk för en facköv- får tagas i anspråk för en fackövning. En krigsförbandsövning JÖr ning. värnpliktig i befattning påstam-stridsfartyg vid flottan får uppdelas i högst fyra delövningar. C.Värnpliktig i befattning för plutons- eller kompanibefäl samt värnpliktig isärskilt kvalificerad befattning för menig eller gruppbefäl kan åläggas attfullgöra högst fem särskilda övningar. Särskildövning skall omfatta vid armén och marinen samt högst fyradagar vid flygvapnet. Värnpliktig,som vid förband skall fullgöra uppgift av särskild betydelse för genomförandeav förbandets mobilisering eller som är krigsplacerad vid förband, varsmobilisering är avsedd att kunna genomföras på avsevärt än somgäller för huvuddelen av försvarsmaktens förband, kan åläggas att fullgörahögst fem mobiliseringsövningar om sammanlagt . Tidenför särskild övning får tagas i anspråk för särskild fackövning. Vidflygvapnet får särskild övning uppdelas i två delövningar, om den värnpliktigemedger det. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1989:402) om försök med förkortad grundutbildningav värnpliktiga Härigenomföreskrivs att lagen (1989:402) om försök med förkortad grundutbildning av vämpliktigaskall ha följande lydelse. Utanhinder av 27§ 1 mom. värnpliktslagen (1941:967) får försöksvis gmndutbildningenför vissa värnpliktiga som är inkallade eller skall kallas in till gmndutbildningmed fastställd utryckning omfatta minst 150 dagaroch för meniga kategori G, F och E vid armén och kategori G ochF vid marinen. Försökenfår omfatta högst 5 500 vämpliktiga vid armén och högst 500 vämpliktiga vidmarinen för varje utbildningsår. Värnpliktiga som omfattas avförsöken med förkortad grundutbildningoch tjänstgör än skall ha rätt till familjepenning ellerbostadsbidrag enligt bestämmelserna i familjebidragslagen (1978:520).Därvid skall vad som i dessa bestämmelser sägs i stället avse 135dagar. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:Statsministem , ordförande, och statsråden , , , , , , R. , , , ,, G. , , , , , , ,Lööw. Proposition om arméns utveckling och totalförsvaretsplaneringssystem, m. m. Riksdagenbeslutade i samband med försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, FöUl 1, rskr.310)att ytteriigare underiag om arméns utveckling borde tas fram och redovisasunder 1988, för riksdagsbeslut . Inriktningen borde främst vara att höjautbildningsnivån inom armén. Imars 1987 gav regeringen överbefälhavaren i uppdrag att genomförakompletterande utredningar rörande arméns långsiktiga utveckling, främst utbildningssystemoch fredsorganisation, utvecklingen av den operativa ledningen ochproduktionsledningssystemet inom försvarsmakten samt konsekvensema härav förmarinen, flygvapnet och de s. k. huvudprogram 5 myndigheterna. Överbefälhavarenredovisade sitt uppdrag i försvarsmaktsutredning (FU88). Idecember 1988 tillkallade jag en parlamentariskt sammansatt kommitté meduppgift att granska, överväga och lämna förslag om totalförsvarets fortsattautveckling m. m. Kommitténsom antog namnet försvarskommitté, FK 88, lämnade ettdelbetänkande om arméns utveckling och försvarets planeringssystem (SOU 1989;46). Till protokollet i detta ärende bör fogas sammanfattningen av kommitténsbetänkande (bilaga). Medanledning av frågomas omfattande karaktär vill jag först ge en allmän bakgmndoch redovisa varför det är nödvändigt att möjligt genomföra vissaförändringar avseende arméns utveckling. Jagavser att i detta sammanhang även behandla av överbefälhavaren och chefen förmarinen framlagda förslag avseende marinens särskilda utbildningssystem. Avslutningsviskommer jag att redovisa mina överväganden i fråga om totalförsvaretsplaneringssystem. 2 Bakgrund Prop. 2.1 Arméns utveckling m.m. Tillgrund för mina överväganden och förslag ligger regeringens bedömning, såsomframhålls i prop. 1988/89:80 att det inte är lämpligt eller ens möjligt attuppskjuta beslut i alla frågor till nästa försvarsbeslut. Det råder intebalans mellan uppgifter och resurser inom armén. Arméns fredsorganisation ärdessutom för stor och måste anpassas till dagens och framtidens krav.Överbefälhavaren har också bl. a. i sitt perspektivplane-underlag, angett atten förändring av främst arméns fredsorganisation och utbildning bör genomförasoch att den utgör en viktig gmnd inför de vidare överväganden omkrigsorganisationens omfattning som erfordras inför ett nytttotalförsvarsbeslut . Utgåendefrån verksamheten inom försvaret försvarsbeslut har principenom handlingsfrihet en central ställning i regeringens arbete inför nästaförsvarsbeslut . 1988/89:80, föreslog jag därför vissaförstärkningar till den militära utgiftsramen för att i flera väsentligaavseenden upprätthålla handlingsfrihet. har sedermera godtagit dessaförslag (FöU 1988/89:14) liksom även de förslag som innebär ställningstaganden tillvissa av de av överbefälhavaren i FU 88 förordade förändringarna avseende bl.a.arméns utbildningssystem och krigsorganisation. Jagkan nu i överenstämmelse med försvarskommittén, konstatera att de åtgärder somnu erfordras har sin gmnd försvarsbeslut och syftar till attåstadkomma förbättringar i främst arméns utbildning samt till en balans mellanuppgifter och resurser. Svårighetemaatt förverkliga försvarsbeslutets innehåll med avseende på det militäraförsvaret som helhet ändrar enligt min mening inte fömtsättningama för och gihigheteni denna inriktning. Överbefälhavarens försvarsmaktsutredning (FU 88) utmynnardessutom i en kraftfull argumentation för tidiga statsmaktsbeslut avseendeflertalet redovisade förslag till organisationsförändringar. Ett tidigt beslutär angeläget, bl. a. av hänsyn till berörd personals behov av besked samt avhänsyn till organisationens effektivitet. understrykerbetydelsen härav i sitt betänkande. Enligtmin mening kan vi genom de nu föreliggande förslagen vidmakthålla den avregeringen fastlagda handlingsfrihetsprincipen. Beslut avseende arménsfredsorganisation kan fattas utan att ställningstaganden som berörinriktningen av totalförsvaret i nästa försvarsbeslut föregrips. Mina förslag tillförändrad fredsorganisation gör det möjligt att utbilda och organisera såväl enstörre som en mindre krigsorganisation än den vi har. Jagvill också understryka vikten av att de åtgärder och besparingar som föreslåsmåste genomföras fullt ut då de är en fömtsättning dels för att förstärka vissafunktioner, dels för att genomföra de investeringar och reformer som följer avpropositionen. 2.2 Totalförsvarets planeringssystem Prop. Detnuvarande planeringssystemet för försvaret försvarets planerings-ochekonomisystem (FPE-systemet) infördes efter beslut (prop.1970:97, SU 203, rskr. Riksdagenhar sedermera uttalat (FöU 1979/80:18,rskr. 326) att FPE-systemet skall varaett samlat ledningssystem för all verksamhet i fred för det militära försvaretsamt (FöU 1984/85:11,rskr. 388) att principerna med s.k. perspektivstudier ochprogramplanering skall vara vägledande också för ledningen av totalförsvaretscivila delar. Enhuvuduppgift för planeringssystemet är att ge regering och riksdag ett underlagför styrningen av totalförsvaret på lång och kort sikt. En annan huvuduppgiftär att ge information för analyser av produktiviteten och effektiviteten inom försvarssektom.Tre grundläggande principer har genomsyrat utformningen av FPE-systemetnämligen Långsiktigheteni planeringen bygger på ett sammanhängande system av lång- och kortsiktigaplaner med tillhörande planeringsprocesser. De mest långsiktiga planerna ärperspektiv- och systemplaner där tidshorisonten i allmänhet är minst 10-15 år.På mellanlång sikt finns programplaner som täcker upp till tvåförsvarsbeslutsperioder. I det korta perspektivet finns verksamhetsplaner ochbudgetar. Fören närmare beskrivning av det militära försvarets planerings- och ekonomisystemhänvisar jag till försvarskommittés betänkande (SOU 1989:46) Arménsutveckling och försvarets planeringssystem, bilaga. Enligtmin mening har FPE-systemet i sin tillämpning inte till alla delar fungerat påavsett sätt. Ett speciellt problem har varit att planerad verksamhet i alltför hög omfattning inte kunnat genomföras. Dessa problem med den bristandesäkerheten i planeringen blev särskilt tydliga i samband med 1987 årsförsvarsbeslut. Jaganförde i propositionen inför det senaste försvarsbeslutet (prop. 1986/87:95, s.56)bl.a. att osäkerheten i de beräknade kostnaderna för inplanerad verksamhetmåste anses betydande och att det var min avsikt att följa frågan underförsvarsbeslutsperioden och att återkomma till regeringen med förslag tillåtgärder för att öka säkerheten i planeringen. Efterförsvarsbeslutet stod det klart att avsedd verksamhet inte kunde genomförasinom givna ramar. Överbefälhavaren anmälde detta i sin programplan 1988-92. Försvarsbeslutet 1987angav flera särskilda åtgärder som skulle genom föras. Inom armén och marinen gjordes dock avsevärda avsteg från dessa intentioner redan i programplanen 1988 92. Bl.a. senarelades och redu cerades anskaffningen av luftvärn, transporthelikoptrar, ubåtar och tung kustrobot. Avsett utrymme för arméns materiella förnyelse inplanerades för andra ändamål. Totalt omfattade dessa förändringar inom det militära försvaret enligt överbefälhavaren ca . Dämtöver senarelades eller utgick vissa andra materi- Prop.1989/90:9 elobjekt. Dessutom reducerades repetitionsutbildningen för sammanlagtnära . Iprogramplan 1989 92 redovisar överbefälhavaren att verksamhet för ca 20miljarder kr. enligt försvarsbeslutets intentioner för perioden fram till år1997 har senarelagts eller utgått ur planeringen. Jaghänvisar till försvarskommittés betänkande (SOU 1989:46, s. 9195) fören närmare bakgmndsteckning till problemen med den bristande säkerheten iplaneringen i samband med försvarsbeslut. Sammanfattningsviskonstaterar jag att det är angeläget att säkerheten väsentligt ökas i detfortsatta arbetet med försvarsplaneringen. försvarskommitté har därförfått i uppdrag (Dir 1988:67) att tidigt i sitt arbete granska totalförsvaretsplaneringssystem och därvid särskilt belysa de mekanismer som medförde att detunderlag som lämnades års beslut var så bristfälligt, främst för detmilitära försvaret. Kommittén skulle sedan utifrån sin analys föreslåförändringar i planeringssystemets utformning och eventuella andra åtgärderför att förbättra säkerheten i planeringen. Jag återkommer med ensammanfattning av kommitténs förslag i dessa delar och med min egen bedömning ianslutning härtill. 3 Arméns utbildning och förbandsomsättning 3.1 Bakgrund och allmänna överväganden Jagvill inledningsvis framhålla att allmän värnplikt även fortsättningsvis börutgöra gmnden för den svenska försvarsmaktens personalförsörjning. Härigenomges det militära försvaret en fast folklig förankring. Måletför värnpliktstjänstgöringen skall vara att ge de värnpliktiga den utbildningsom krävs för att de skall kunna lösa uppgifter i försvarsmaktenskrigsorganisation och för att i fred och under neutralitet kunna bidra till attupprätthålla beredskapen. Utbildningen skall alltså dels skapa och vidmakthållakrigsförband med förmåga att lösa sina stridsuppgifter direkt eftermobilisering, dels vara så organiserad att olika beredskapsuppgifter i fred kanlösas. 1988års försvarskommitté har liksom vämpliktsutbildnings-kommitté ibetänkandet (SOU 1984:71) Värnplikten ansett att man bör dela invärnpliktstjänstgöringen i gmndtjänstgöring och fortsättningstjänstgöring. I gmndtjänstgöringenskall i första hand ingå gmndutbildning men även beredskapstjänst skall kunnaingå. I fortsättningstjänstgöringen skall främst ingå repetitionsutbildningmed olika typer av övningar. Även beredskapstjänst skall kunna ingå. Detfår anses ingå i den nu arbetande värnpliktslagutredningens (Fö 1988:01)uppdrag att överväga om det finns skäl att införa nya begrepp med ny innebördavseende värnpliktstjänstgöringen. Jag vill dock i detta sammanhang framhållaatt beredskapstjänst redan nu ingår i gmnd- och repetitionsutbildningen. Detär enligt min mening viktigt att slå fast att huvudsyftet med gmnd- 10 ochrepetitionsutbildningen skall vara att skapa och vidmakthålla krigsför- Prop.1989/90:9 band, även om beredskapstjänstgöring är en nödvändig del av dennautbildning. Styrande för utbildningen av krigsförbanden skall vara de uppgiftersom resp. förband skall kunna lösa enligt fastställda mål och operativa planer. Jagvill i detta sammanhang understryka vikten av att det finns balans mellanuppgifter och resurser. En viktig utgångspunkt för mina fortsatta övervägandenär vidare att det bör råda balans mellan materielens och personalens kvalitetinom förbanden. Jag vill härvid erinra om de brister i utbildningssystemet ochförbandens utrustning som har anmälts av överbefälhavaren iförsvarsmaktsutredningen 88 och bestyrkts av försvarskommittén. Överbefälhavarenhar i sitt utredningsarbete prövat möjligheterna till en ökad differentieringav bl.a. territorialförsvarets uppgifter och därvid redovisat förslag tillförändringar av målen för olika förbandstyper. Dessaförslag, vilka kommer att närmare redovisas i det följande, utgör enligtförsvarskommitténs mening en rimlig utgångspunkt för de åtgärder som bör vidtasför att skapa den nödvändiga balansen mellan uppgifter och resurser. Följandekrav bör enligt överbefälhavaren ställas på förbanden. Fältförbandenskall kunna lösa sina huvuduppgifter direkt efter mobilisering ellerberedskapsinkallelse. Förförbandsenheter inom brigaderna skall grundutbildningen, i förekommande fallavslutad med gmndläggande krigsförbandsövning, resultera i en utbildningsnivåsom helt uppfyller förbandsmålen för bataljoner och förstärkta bataljoner. Krigsförbandsövningarskall resultera i samma förmåga hos brigaderna. Deviktigaste territoriella förbanden skall kunna lösa alla sina stridsuppgifterdirekt efter mobilisering eller beredskapsinkallelse. Denna förmåga skalluppnås antingen under grundutbildningen (grundrekryterade förband) eller genomkompletterande utbildning i samband med repetitionsutbildningen (överföringsrekryteradeförband). Övrigaterritoriella förband bör ha lägst godtagbar förmåga, dvs. vissa undantag frånmålen för förbanden får göras. Undantagen får dock inte nedsätta förmågan attlösa förbandens huvuduppgifter. Kommittén har inte något att erinra mot demålformuleringar som nyss harredovisats men understryker vikten av att pågående arbete med att utvecklasystemet för värdering av krigsförbanden, den s. k. programvärderingen,fullföljs. Dagens utvärderingssystem medger enligt kommitténs mening inte entillräckligt noggrann uppföljning av vare sig utbildningsresultat ellerkrigsorganisationens status. Jag delar kommitténs uppfattning i denna fråga. t2 1989/90. Min bedömning:Förbandsomsättningen görs mer flexibel än i nuvarande system så att förbandensförmåga att lösa krigsuppgifterna och de lokala produktionsförutsättningarna ihögre grad än blir styrande när förbanden skall omsättas. Försvarskommitténsbedömning: Överensstämmer i allt väsentligt med min bedömning. Skälenför min bedömning: Den nuvarande grundläggande uppbyggnaden avutbildningssystemet innebärande grundutbildning och en kontinuerligtåterkommande repetitionsutbildning bör enligt min mening behållas. Dennautbildning skall ge krigsförbanden förmåga att lösa sina uppgifter direktefter en snabbt genomförd mobilisering. Huvuddelenav de värnpliktiga bör alltjämt grundutbildas för en första krigsplacering ifältförbanden brigader jämte förddningsförband för att vid en senaretidpunkt överföras till territorialförsvaret. Personalenförs i dagens system över från fältförbanden till territorialförsvaret på ettförhållandevis stelt sätt, dvs. överföringen sker efter ett givet antal år.Enligt försvarskommitténs uppfattning bör det i högre grad vara denvärnpliktiges förmåga i sin befattning och förbandens förmåga att lösa sinakrigsuppgifter som styr omsättningstidpunkten. Jag delar uppfattningen attkrigsförbandens reella förmåga mer än tidigare bör få påverka olika ingrepp iförbanden. Den ökade flexibiliteten i förbandsomsättningen får dock intemedföra minskade produktionsvolymer vid utbildningsförbanden så att det s. k. kvarståendelägetförvärras. Kommitténanser att den av överbefälhavaren föreslagna inriktningen att krigsförbandschefernaskall ges större ansvar för utvecklingen av sina förband skapar bättreförutsättningar för att förbandsomsättningen sker med erforderligthänsynstagande till förbandens krigsduglighet än nuvarande system. Jag delardenna uppfattning.