prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Har bosättningen varat under minst tre av desenaste fem åren före avyttringen räknas fastigheten alltid sompermanentbostad. Kravet på bosättning har ytterligare en konsekvens. Föratt det förmånligaste skattetaket skall fä användas vid t.ex. en delavyttringmåste bostaden i fråga ligga på den försålda delen. Under vissa förutsättningar får en privatbostadsfastighetkaraktär av permanentbostad . Två särskilda villkor harställts upp. För det första fär innehavstiden utan bosättning inte havarat längre än ett är. Meningen är inte att någon skall kunna förvandla ettfritdshus till permanentbostad alltför hastigt. För det andra skall i dessakortddsfall ett marknadsmässigt vederlag ha erlagts vid den skattskyldigesförvärv. Denna spärr tar sikte på dels fall där förvärvet skett exempelvis i enkommunal för-köpskö, dels överföringar frän i första hand närstående. I frågaom marknadsvärde torde, om inte annat särskilt talar däremot, avtaxeringsvärdet kunna tjäna som en lämplig utgångspunkt. Det är förhållandenavid den skattskyldiges förvärv som avses. Har fastigheten erhållits genom arv,testamente, gåva etc. är det inte fråga om att göra en bedömning i enlighet medden kontinuitetsprincip som i andra sammanhang gäller enligt 24 § 1 mom. tredjestycket. Vid förvärv av detta slag kan den mest förmånliga schablonen inteanvändas förrän bosättning. Det saknar härvid betydelse om denskattskyldige varit ägare eller ej. Om en privatbostadsfastighet inte kan hänföras dllkategorin permanentbostad gäller enligt tredje stycket att vinsten färberäknas till av vederlaget. I fjärde stycket finns en särskild schablonregel avseendenäringsfastigheten den får vinsten beräknas genom att avvederlaget, minskas med ett belopp motsvarande värdeminskningsavdrag m.m. somenligt punkt 5 av anvisningarna till 22 § KL tagits upp som intäkt avnäringsverksamhet. Femte stycket saknar motsvarighet i lagrådsremissen. Därbehandlas den situationen att en privatbostadsfastighet avyttras och denna iden skattskyldiges hand under något av de tre närmaste åren före avyttringenvarit näringsfastighet. Av skäl som närmare utvecklats i den allmännamotiveringen fär i så fall vinsten inte beräknas enligt någon av de schablonersom annars gäller privatbostadsfastigheter enligt första eller tredje stycket.Vinsten får-om den skattskyldige inte väljer att beräkna vinsten enligt dekonventionella reglerna-i stället beräknas enligt fjärde stycket, dvs. enligtsamma schablon som gäller för näringsfastigheter. I sä fall skall avvederlaget minskas med värdeminskningsavdrag m.m. som enligt punkt 5 avanvisningarna till 22 § KL återlades i näringsverksamhet vid karaktärsbytet. 25 § 10 mom. Momentet har sin motsvarighet i 2 § första och andrastyckena UppskL. Innebörden av regeln är att vinsten alltid fär beräknas till30 % av vederlaget om privatbostadsfastigheten tagits i anspråk genomexpropriation eller annat liknande förfarande. Till skillnad mot vad somgäller enligt UppskL. fattar momentet dock inte frivilligaallframtidsupplätelser eller liknande. Genom en hänvisning i 26 § 8 mom. är bestämmelsen ocksåtillämplig pä 26 § 1 mom. Momentet motsvarar nuvarande 35 § 3 a mom. första, femteoch sjätte styckena KL. De ändringarna har skett att den fallande skalan föratt beräkna den skattepliktiga vinsten har utgått liksom bestämmelsen om attden skattepliktiga vinsten - oavsett innehavstidens längd - alltid skall ansesvara av vinsten vid tvångsavyttringar I det senare hänseendet har 25 § 10mom. genom hänvisningen i 26 § 8 mom. samma funktion som det nu borttagnastycket. 26 § 2 mom. I momentet behandlas den s.k. genomsynen vidreavinstberäkningen. Utöver vad som redovisats i den allmänna motiveringen kanföljande framhållas. Utgångspunkten för genomsynen är att vinstberäkningenskall ske också med hänsynstagande till förändringen av den skattskyldigesandel i föreningsförmögenheten. En avstämning skall således ske med hänsyntill förhållandena vid såväl förvärvet som avyttringen. Beräkningen skall medett undantag ske enligt vanliga i 4 § tolfte stycketlagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt bör kunna tjäna som en lämplig förebild.Fastighetens värde skall dock ej ingå i beräkningen. I princip skallberäkningen ske utifrån förhållandena vid förvärvs- resp avyttringstillfället.Om inte särskilda omständigheter föreligger bör man kunna godta - på sätt somsker vid förmögenhetstaxeringen - det bokslut som föreligger för det senasteräkenskapsår som avslutats före . De nya bestämmelserna om vinstberäkningen medför vissaförändringar i fråga om behandlingen av kapitaltillskott och vissanybyggnadskostnaden Dessa och vissa andra frågor av betydelse förvinstberäkningen berörs i specialmotiveringen till 26 § 5 mom. 26 § 3 mom. Momentet motsvarar nuvarande punkt 8 andra och tredjestyckena av anvisningarna till 35 § samt punkt 2 c andra stycket avanvisningarna till 36 § KL. Vad som stadgas i andra stycket om inrereparationsfond eller andra liknande fonder är endast tillämpligt omfondförmögenheten inte beaktats vid beräkningen av föreningens förmögenhet. 26 § 4 mom. Momentet motsvarar nuvarande punkt 2 c första stycket avanvisningarna till 36 § KL. 26 § 5mom. Momentet motsvarar nuvarande punkt 2 c tredje-sjättestyckena av anvisningarna till 36 § KL. En nyhet avser behandlingen av s.k.värdehöjande reparationer och har- beträffande fastigheterna- sin motsvarigheti den nya regleringen i 25 § 4 mom. Kostnader för reparationer av detta slag äravdragsgilla under två förutsättningar Den ena är att kostnaderna inte får halagts ned tidigare än fem är före avyttringstillfället. Det andra är att kostnadernaskall överstiga 5 000 kn per ån En annan förändring avser de s.k. kapitaltillskotten.De nya reglerna om genomsyn i 26 § 2 mom. gör att reglerna om den skattemässigabehandlingen av kapitaltillskott blir onödiga och bestämmelserna har tagitsbort. Även den tredje förändringen hänger samman med den nyametoden för vinstberäkningen. Som en konsekvens av att förändringar iöverlåtarens andel i föreningsförmögenheten skall beaktas vid vinstberäkningenfår den skattskyldige även tillgodoräkna sig sin andel av kostnader för ny-,till- och ombyggnad som avser föreningsfastigheten. En regel om detta hartagits in i fjärde stycket. Bestämmelserna i femte stycket är nya och har- med avseendepå näringsfastigheter - sin motsvarighet i de nya bestämmelserna i 25 § 5 mom.Reglerna tar bl.a. sikte pä den situationen att en bostadsrätt inäringsverksamhet avyttras. Av regeln framgår att kostnader för värdehöjandereparationer och underhäll som tagits upp som intäkt av näringsverksamhetenligt punkt 5 av anvisningarna till 22 § KL vid vinstberäkningen skall ansessom förbättringskostnad. 26 § 6 mom. Momentet motsvarar nuvarande punkt 2 c nionde stycket avanvisningarna till 36 § KL. 26 § 7 mom. Momentet motsvarar för bostadsrätternas del stadgandet i25 § 9 mom. och innehåller schabloniserade vinstberäkningsmetoder.Utgångspunkten för vinstberäkningen enligt detta moment är vederlaget för denavyttrade egendomen sedan detta justerats med hänsyn till lägenhetens andel iföreningens nettoskuld eller nettoförmögenhet vid avyttringstillfället. Första stycket innehåller den mest förmånligaschablonregeln för att beräkna vinsten vid avyttring av en bostadsrätt.Bestämmelsen - som tar sikte på det fallet att en fysisk person avyttrar enprivatbostad som är hans permanentbostad - innebär att vinsten i så fall fårberäknas till av vederlaget sedan detta justerats på ovan angivet sätt.Definitionen av begreppet permanentbostad är densamma som i 25 § 9 mom. tillvilken bestämmelse en hänvisning är gjord. Av stycket framgår också att om denmest förmånliga vinstberäkningsschablonen inte är tillämplig får vinstenberäknas till av det med hänsyn till nettoförmögenheten eller nettoskuldenjusterade vederlaget. Denna bestämmelse blir tillämplig i de fallbostadsrätten t.ex. använts för fritidsändamål eller om den avyttras av ett dödsbo. I andra stycket finns en schablonregel som fär tillämpas ide fall avyttringen Prop. 1989/90:110 avser en bostadsrätt som inte ärprivatbostad, dvs i de fall bostadsrätten ingår i en näringsverksamhet. I såfall får vinsten beräknas till av det justerade vederlaget. Tredje stycket saknar motsvarighet i lagrådsremissen. Därbehandlas den situationen av en privatbostad avyttras och denna i denskattskyldiges hand under något av de tre närmaste åren före avyttringen intevarit privatbostad utan ingått i en näringsverksamhet. I så fall får vinsteninte beräknas enligt någon av de schabloner som eljest enligt första stycketgäller för privatbostaden får - om den skattskyldige inte väljer attberäkna vinsten enligt en konventionell metod - i stället beräknas enligt andrastycket, dvs. enligt samma schablon som gäller för bostadsrätter som inte ärprivatbostäder I fjärde stycket återfinns den inledningsvis nämndabestämmelsen om att vinsten skall beräknas med hänsyn till lägenhets andel iföreningens nettoförmögenhet eller nettoskuld vid avyttringstillfället. 26 § 8 mom. Hänvisningen till 25 § 10 mom. innebär att vinsten alltidfår beräknas till av vederlaget om en bostadsrätt som är privatbostadexproprieras eller avyttring eljest sker under tvångsliknande förhållanden.Ocksä i detta fall skall vinsten beräknas med hänsyn till lägenhetens andel i föreningensnettoförmögenhet eller nettoskuld vid avyttringstillfället. 27 § 1 mom. I första stycket regleras vilka värdepapper som skallreavinstbeskattas tillsammans med aktierna enligt genomsnittsmetoden, vilketnärmare beskrivits i avsnitt 6.5.5. Interimsbevis definieras i 3 kap. 5 §aktiebolagslagen (1975:1385). Alla andelar i aktiefonder beskattas enligt dennaparagraf. Någon särreglering för andelar i s.k. avkastningsfonder föreslåsinte. Se dock undantaget för kvittning enligt 6 mom. Handelsbolagsandelarna harskilts frän de aktiebeskattade instrumenten och regleras i 28 §.Genomsnittsmetoden gäller inte för dem. Med teckningsrättsbevis avses som ennyhet såväl företrädesrätter till nyteckning av aktier som sådana som avserkonvertibla skuldebrev eller skuldebrev med optionsrätt. Dessa regleras i 4kap. 3 § resp. 5 kap. aktiebolagslagen. Vinstandelsbevis ingår inte iuppräkningen i nuvarande regler men beskattas enligt aktievinstreglerna. Deregleras i 7 kap. 2 § aktiebolagslagen. Med vinstandelsbevis avses bådekonverdbelt sådant och bevis utan konverteringsrätt. Vissa inkomster som nubeskattas enligt 35 § 1 mom. 1 och 4 mom. KL kommer också att ingå bland demsom skall beskattas enligt akdevinstreglerna, t.ex. ersättningar i samband med options-och terminsaffären Beträffande beskattningsreglerna för de sistnämnda jfr 24 §1 mom. andra stycket, 2 mom. första och femte styckena samt 4 mom. tredje ochfjärde styckena. Förskuldebrev förenat med optionsrätt gäller till skillnad från dagens reg ler att bara aktievinstreglena skall tillämpas. Efter påpekande frän lagrådet har till skillnad från vad som föreskrevs i lagrådsremissen angetts att också skuldebrev som har varit förenat med optionsrätt skall beskattas bland ak- 72j 46 1989/90. tierna.Detta gäller skuldebrev som har getts ut förenade med optionsrätt Prop.1989/90:110 enligt 5 kap. aktiebolagslagen. Med optionsbevis avses avskildoptionsrätt till nyteckning som blivit utfäst i förening med skuldebrev (5 kap.5 § jämfört med 4 kap. 6 S aktiebolagslagen). Det bör noteras att genomsnittsmetoden gäller för deuppräknade finansiella instrumenten oavsett om dessa är svenska ellerutländska. Slutligen sägs att även andra finansiella instrument än de som räknatsupp omfattas av aktievinstreglerna om instrumentet till sin konstruktion ellerverkningssätt liknar de uppräknade. Detta innebär en presumtion för att ettnykonstruerat instrument skall beskattas som aktierna om det eller någotunderliggande instrument är hänförligt till denna kategori. Vid bedömning av omett instrument skall anses vara liknande till sin konstruktion ellerverkningssätt kan t.ex. vägas in om det i sina olika beståndsdelar är identisktmed några av de uppräknade instrumenten. Det ligger i sakens natur att storakrav på förutsebarhet måste upprätthällas vid den typ av analogitolkning sompåbjuds genom detta stadgande. Begreppet finansiella instrument är nytt förskattelagstiftningen. Det är hämtat från den terminologi som används av värdepappersmarknadskommittén.1 betänkandet Värdepappersmarknaden (SOU 1989:72, del 2, s. 298 f.)anges att med finansiella instrument avses alla typer av fondpapper och andrarättigheter eller förpliktelser avsedda för handel på värdepappersmarknaden.Det gäller alltså värdepapper som förekommer när företagen och staten lånar upppengar eller i övrigt får tillskott från allmänheten. Även om aktier iframtiden kommer att finnas i ett värdepapperslöst system, omfattas de avbegreppet finansiellt instrument. Även andra instrument som inte har omedelbarriskkapitalförsörjningskaraktär, t.ex. optioner. omfattas av begreppet. Momentet har utformats med beaktande av lagrådetssynpunkten 27 § 2 mom. I första stycket finns grundregeln för beräkning avanskaffningsvärden enligt genomsnittsmetoden. Regeln överensstämmer i huvudsakmed den nuvarande genomsnittsmetoden för äldre aktier enligt punkt 2 b andrastycket av anvisningarna till 36 S KL. En skillnad gentemot nu gällande reglerär dock att gränsen för vad som skall anses utgöra samma slags instrument drassnävare enligt den nya lydelsen. För att markera denna förändring har angettsatt förutom slag skall ocksä "sort" vara avgörande för om separatgenomsnittsberäkning skall göras. Härmed avses andra indelningsgrunder än deaktieslag som anges i 3 kap. 1 § aktiebolagslagen (jfr avsnitt 6.5.3). I 24 § 1 mom. tredje stycket ges bestämmelser om att detgenomsnittliga anskaffningsvärdet skall övertas av den som förvärvar egendomgenom benefik överlåtelse. Det bör noteras att reglerna i 3 § 6 mom. om avdragsrättför räntekompensation gäller även de fordringar som skall beskattas enligt 27§. I andra stycket finns en alternativ regel förfastställande av anskaffningsvärde som motsvarar den nuvarande schablonregelni punkt 2 b tredje stycket av anvisningarna till 36 § KL. Procentsatsen är dock20. ocksådefinitionen av vad som avses med marknadsnoterad. Den anknyter Prop.1989/90:110 till den definition som återfinns i punkt 5 av anvisningarnatill 3 och 4 §§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. En skillnad iförhållande till definitionen i nämnda lag är att det här anges att noteringenskall vara allmänt tillgänglig. Anledningen till detta är att noteringar hosprivata kreditinstitut skall räknas som "marknadsnotering" likavälsom notering pä t.ex. fondbörs- men både skattskyldiga ochtaxeringsmyndigheterna måste kunna få del av noteringarna för att instrumentenskall anses marknadsnoterade. Detbör noteras att för att ett finansiellt instrument skall anses marknads-noteraträcker det inte att ett annat instrument utgivet av samma bolag är föremål förmarknadsnotering. Det räcker inte heller att ett underliggande finansielltinstrument är marknadsnoterat. För att t.ex. en aktieoption skall ansesmarknadsnoterad mäste själva optionen vara noterad - det räcker inte att denunderliggande aktien är noterad (jfr avsnitt 6.5.8 och 6.5.9). Tredjestycket innehåller en kompletterande regel för beräkning av anskaffningsvärdenför delbevis och teckningsrättbevis (jfr avsnitt 6.5.7). Regeln som innebäratt anskaffningsvärdet skall anses vara noll kn gäller dessa rätter endast omde erhållits med stöd av innehav av moderaktie. Den överensstämmer i principmed vad som gäller enligt punkt 3 b nionde stycket av anvisningarna till 36§ KL för beräkning av anskaffningskostnad för teckningsrätt till konvertibeltskuldebrev eller skuldebrev förenat med optionsrätt. Beträffande begreppet"teckningsrätt" se 1 mom. Anskaffningsvärdet noll kn gäller både omrätterna säljs och om rätten utnyttjas för förvärv av finansiellt instrumentoch instrumentet säljs. Enförutsättning för att regeln skall tillämpas är att erhållandet av beviseteller rätten inte är att betrakta som utdelning. Det har inte föreslagits någraregler som innebär någon ändring av vad som enligt nuvarande praxis betraktassom utdelning. Förvärv av företrädesrätter till köp eller teckning av aktier iandra bolag än det moderaktien avser, innebär ofta utdelningsbeskattning.Dessa rätter kallas allmänt inköpsrätten De omfattas inte av momentet. Momentethar utformats med beaktande av lagrådets synpunkten Momentetinnehåller en regel för beräkning av anskaffningsvärde för optionsbevis somerhållits genom teckning av skuldebrev som emitterats i förening medoptionsrätt till nyteckning (jfr avsnitt 6.5.7). Bestämmelsernainnebär att en optionsrätt som förvärvats i förening med ett skuldebrev skallvärderas enligt den s.k. restvärdemetoden, dvs. en proportionering avanskaffningsvärdet görs med ledning av skuldebrevets värde vid förvärvet ochvärdet av skuldebrevet jämte optionsrätten vid samma tillfälle. Resten avanskaffningsvärdet - det som inte är hänförligt till skuldebrevet - ansesfalla på optionsrätten. Detta gäller såväl när den avyttras separat som närden egendom vilken förvärvats med stöd av rätten avyttras. Regeln motsvararnuvarande punkt 2 tionde stycket av anvisningarna till 36 § 27 a 4mom. 1 momentet finns en förändrad motsvarighet till dagensstrukturrationaliseringsregler i 35 § 3 mom. tredje stycket KL. Nuvaranderegler innebär att regeringen i fråga om äldre aktier kan medge befrielse, helteller delvis, frän reavinstskatt vid strukturrationalisering. Förslaget innebären övergång till ett uppskovsförfarande inom ramen för den ordinarietaxeringen. När formkraven för ett byte av aktier är uppfyllda blirkonsekvensen att själva bytet inte utlöser någon beskattning. Det bör noterasatt det krävs att aktierna nyemitterats. I första stycket anges att regeln ärtillämplig när en här i riket bosatt fysisk person eller här hemmahörandejuridisk person avyttrar aktien Innebörden härav är bl.a. att en utflyttadfysisk person som är inskränkt skattskyldig här riket inte slipper beskattningi de aktuella fallen. I andra meningen framgår att detsamma gäller en personsom visserligen har flyttat men ändå anses bosatt här pä grund av att han harväsentlig anknytning hit. Med "motsvarande utländskt bolag" avsesutländskt bolag enligt den definition som finns i 16 S 2 mom. (jfr prop.1989/90:47, SkU16, SFS 1989:1039-1041). Dessutom skall bolagskonstruktionen ochdelägarskapet i övrigt likna ett svenskt aktiebolag. Det bör noteras att den som vistas utomlands och omfattasav den s.k. ettårsregeln inte anses utflyttad och således ingår bland dem somkan få uppskov. Efter lagrådets synpunkter har tillagts attanskaffningsvärdet för de inbytta aktierna skall utgöra anskaffningsvärde förde erhållna aktierna, I andra stycket finns särskilda regler för förfarandet närdet är fråga om aktier i ett fåmansföretag. Någon tidsfrist för när en sädanansökan senast skall ha gjorts har inte föreskrivits, I allmänhet torde detligga i den skattskyldiges intresse att få beskattningsfrägan klarlagd pä ettså tidigt stadium som möjligt, ofta redan före avyttringen. Det kan dock inteuteslutas att det först i efterhand uppmärksammas att dispens erfordras. Enligt tredje stycket skall avskattning i vissa fall skeom en skattskyldig som har medgetts undantag från beskattning enligt förstaeller andra stycket avflyttat från riket. Det gäller de fall när avyttringenskett till ett utländskt bolag och således utländska aktier erhållits ivederlag. Förslaget omfattar bara aktier och inte ocksä konvertiblaskuldebrev som kapitalvinstkommittén föreslog (jfr avsnitt 6,5,11). 27 § 5 mom. I första stycket anges ett undantag från den generellaavdragsbegränsningen till för reaförluster. Innebörden är att frikvittning gäller för vinster och förluster pä de finansiella instrument somavses i 1 mom, i den mån de är marknadsnoterade (jfr avsnitt 6,5,4),Definitionen på begreppet marknadsnoterad finns intagen i 2 mom, I andra stycket undantas frän den utvidgadekvittningsrätten andelar i aktiefonder som inte till minst tre fjärdedelarinnehåller aktier. Regleringen innebär att alla aktiefonder beskattas blandaktierna men fondandelar beträffande fonder som inte innehåller tillräckligtmycket aktier behandlas som icke marknadsnoterade aktien dvs, reaförluster är alltidavdragsgilla till Prop, 1989/90:110 , Momentet har utformats med beaktande av lagrådetssynpunkten Paragrafen behandlar avyttring av andel i handelsbolag ochmotsvarar punkt 2 d av anvisningarna till 36 § KL, Innebörden av reavinstreglerna för andelar i handelsbolagär att ingängsvärdet för andelen skall justeras med hänsyn till gjordatillskott och uttag och till skattepliktiga inkomster och avdragsgillaunderskott som belöper pä andelen. Dessa regler kan användas även i fortsättningen.Att beskattning sker såväl i näringsverksamhet som kapital påverkar inte saken.Tekniken för rullning av underskott gör att någon justering för avdragsgilltunderskott normalt inte blir aktuell i och med att underskottet inte dras avlöpande utan i stället reducerar den skattepliktiga inkomsten följande är (jfr26 S KL och prop, 1988/89:55 s, 29 beträffande underskott i rederirörelsem,m,). De enda situationer dä ingängsvärdet skall justeras ned för en delägaresom är fysisk person är när avdrag har medgetts enligt 33 § 3 mom, KL(underskott avseende litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet)eller enligt 3 § 13 mom, (underskott i förvärvskällan när verksamhet ihandelsbolaget upphör), I det senare fallet skall nedjusteringen av ingångsvärdet ske med hela underskottsbeloppet (och inte ), 29 § 1 mom. I momentet ges bestämmelser om vinstberäkning vidavyttring av fordringar och andra finansiella instrument som är hänförliga tillfordringan t,ex, ränteoptioner och ränteindexoptionen Dessa skall beskattasenligt genomsnittsmetoden, om de är utställda i svenska kronon Dessa beskattasnu i huvudsak enligt 35 § 4 mom. KL. Här anges att fordringar m.m. som jämvälavses i uppräkningen i 27 § inte hör hit. Det gäller bl.a. konvertiblaskuldebrev och vinstandelsbevis. Detta för att klargöra att barakvittningsreglerna för aktier m.m. i gäller för de fordringar som skallbeskattas enligt aktievinstreglerna (jfr avsnitt 6.6.1). Det bör noteras att reglerna i 3 § 6 mom. om räntekompensationgäller för fordringarna. 29 § 2 mom. Som framgår av avsnitt 6.6.3 skall värdeförändringar påmarknadsnoterade fordringar (vanligen obligationer) som avses i 1 mom.beskattas som ränta. De omfattas därmed av de regler för avdragsbegränsning ochkvittningsrätt som gäller för ränteutgifter och ränteintäkten Definitionen avbegreppet marknadsnoterad framgår av 27 § 2 mom. Av 3 § 2mom. framgår att som huvudregel gäller begränsad avdragsrätt till för reaförlusten De marknadsnoterade svenska fordringarna skall beskattas som om reavinsterna utgjorde ränteintäkter och reaförlusterna räntekostnaden Förlusterna blir därmed avdragsgilla i samma utsträckning som gäller för ränta. Den fullständiga kvittningsrätt för räntekostnader som 725 gäller mot ränteintäkterkommer således också att gälla mot de aktuella rea- Prop. 1989/90:110vinsterna. Reaförlusterna blir också fullständigt kvittningsbara mot reavinsterpå dessa fordringan Isista meningen anges att detta inte gäller premieobligationen För dessa gällersåledes att reaförluster endast får dras av till . 1 paragrafenregleras reavinstberäkningen vid icke yrkesmässig avyttring av varje annan form av egendom än sådan som avses i 25-29 §§. Dessa regler finns i 35 § 4 mom. KL. Bestämmelsernai 30 § kompletterar de allmänna reglerna i 24 § och tar i första hand sikte pålösöre men reglerar även avyttring av flera andra egendomsgruppen I avsnitt6.9 anges närmare vilka typer av lös egendom som omfattas av bestämmelsen. Särskildaregler gäller för egendom som innehas för personligt bruk. Sådan egendom utgöralltid lösöre. Den närmare avgränsningen mellan personligt lösöre och annanegendom utvecklas i avsnitt 6.9.2. Iandra stycket finns två lättnadsregler för egendom som innehas för personligtbruk.