prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Medelsbehovet för /91 beräknar vi lill42 milj. kr. Prop.1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep. Ärendet till Prop. 1. all godkänner del somförordals i fråga om nya Bostadsdep. former för stöd till experimenlbyggande, 2. all bemyndigarregeringen all medge all rådet får falla beslut om stöd lill experimenlbyggandeintill ell belopp om . under /91 och att outnyttjaddd av denna ram får utnyttjas även under /92, 3. att bemyndigarregeringen all medge alt rådet får falla beslut om stöd till experimentbyggandeunder budgetåren 1991/92 och 1992/93 prdiminärt intill ell belopp om 10000000kr. 4. all till Stöd tdlexperimentbyggande för /91 anvisar ett reservationsanslag på42000000 kr. 1989/90 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag Underdetta anslag redovisas samtliga in- och utbetalningar för verksamheten vidstatens (). Anslaget las upp med etl formeUlbelopp och skall normall inte få belastas. För atl läcka svängningar ilikviditeten under verksamhetsåret disponerar institutet en rörlig kredit. SIBär ett seklorsforskningsinstilul inom samhällsbyggnadsområdet. Inslilulelsvarar för långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom ett antal olikaområden. Institutetsnuvarande forskningsorganisation infördes . Forskningsenhetenomfattar åtta forskningsavdelningar och en avdelning för mät- och datatekniskservice. Institutet har också ett kansli och en informationsavdelning. Verksamhetenvid SIB finansieras fr.o.m. /85 med basanslag underbostadsdepartementets huvudtitel saml med projektanslag och uppdragsmedel.Basanslaget skall användas för stöd till sådan forskning som bidrar till enlångsiktig kunskapsuppbyggnad för sekloms behov saml för forskning inom områdensom stalsmaktema har angett som viktiga, men där särskilda uppdragsgivare saknas.Övrig verksamhet inom institutet finansieras via uppdragsmedel ellerprojektanslag. Verksamhetens omfattningoch utveckling framgår av följande sammanställning. 1989/90:90 Avsnitt20 Bostadsdep. (1000-tal kr.) Beräknad ändring 1990/91 + 936 + 312 + 3951 över statsbudgeten 1 utveckling på uppdrag + 4802 + 397 SIBhar i anslutning till sin anslagsframställning för /91 bifogaten verksamhetsplan för treårsperioden /91 1992/93. Institutetsverksamhet finansieras till större delen genom anslag över statsbudgeten.Andelen uppdragsfinansiering har närmat sig . Institutethar inrättat åtta professurer. Utgångspunkten har varit all professurema skalltillsättas i den takt som resurser frigörs. Finansieringen av tre professurerkan nu anses säkrad och tillsättningen av två av dessa pågår. Institutetföreslår nu all medel ställs till förfogande för fem professurer och sexdoklorandtjänsler saml för gästforskare. Även forskamtbytet kan då bedrivas påen nivå som är önskvärd ur forskningssynpunkt och med hänsyn lill intressetfrån utländska forskningsinstitutioner. Dämlöverbegär SIB att 2,2 milj. kr. ställs lill förfogande som etl engångsanslag förinvesteringar i ell nytt telefonsystem. upp frågan om sin rörliga kredit i riksgäldskonioret. SIBdisponerar en rörlig kredit om 2,5 milj.kr. för all täckatillfälliga likvidilelsfluktualioner. Bmlloomslutningen och uppdragsvolymenhar emellertid ökat markant, vilket innebär högre utestående fordringar ochstörre svängningar i in- resp. utbetalningarna. Institutet föreslår att denrörliga krediten höjs till 3 milj. kr. SIBfår inom ramen för förvaltningsanslaget tillsätta de åtta professurer som nuhar inrättats. Enligt regeringens uppfattning bidrar detta till all långsiktigtsäkerställa kvaliteten på den forskning som utförs inom institutet. Genomprofessuremas formella anknytning till universitet och högskolor öppnas ocksågoda möjligheter för en ökad samverkan mellan SIB och institutioner vid dessa. Tillsättandet avprofessurer kan emellertid inte i dagens stalsfinansiella situation finansierasmed särskilda medel över statsbudgeten. angeläget all institutetnoga överväger om professorsljänstema kan rym- Prop. 1989/90:90 mas inomden befintliga budgeten genom omprioriteringar. Institutet bör i Avsnitt 20det sammanhanget också pröva möjligheten all helt eller delvis finansiera Bostadsdep. tjänsterna med exlema medel. Delär också angelägel all institutet successivt ökar den FoU som sker på uppdrag. Institutethar en röriig kredit på 2,5 milj. kr. Med hänsyn lill den ökandeandelen uppdragsintäkler avser regeringen besluta att den rörliga krediten höjstill 3 milj. kr. Regeringenberäknar statens bidrag lill inslilulel för /91 till 47 795000kr. I detta belopp ingår (engångsvis) medel för atl läckainvesteringskostnadema för en ny telefonväxel. Vid beräkningen av anslaget harhänsyn tagils lill atl kostnaderna för pensionsadministralionen fr. o. /91 skall täckas av avgifter. atlriksdagen till Tör /91anvisar ett förslagsanslag på . 1988/89Utgift 39420000 1989/90Anslag 42 993000 1990/91 Förslag 47 795000 Regeringenhar ovan under anslaget B14. beräknatstatens bidrag lill institutet lill . atlriksdagen lill Bidrag till /91 anvisar ell reservationsanslag på . 1989/90Utgift 1000000 1989/90Anslag 1000000 1990/91Förslag 1000000 Underdetta anslag redovisas medel för utmstning till statens institut förbyggnadsforskning. Dettaanslag avser särskilda lånemedel som ställs lill institutets förfogande föranskaflFning av utmstning. De medel som las i anspråk skall vara Därefter skall lånet Prop.1989/90:90 amorteras och förräntas. Regeringenberäknar atl 1 milj. kr. behöver anvisas för ändamålet.. Bostadsdep. allriksdagen lill : Utrustning /91 anvisar ell reservationsanslag på 1 OOOOOO kr. 20.2 Idrottens forsknings- och utvecklingsinsatser 20.2.1 Forskningens omfattning och organisation inrättade Idrottens Forskningsråd (IFR). Bakgmndenvar beslut med anledning av belänkandet (SOU 1969:9) Idrott åt allaoch förslagen i propositionen om stöd lill idrotten (prop. 1970: 79, SU 122,rskr. Idrottens forskningsråd har till huvudsaklig uppgift alt initieraoch stimulera till forskning inom områden som kan ha betydelse för idrottensamt verka för samordning av denna forskning, föreslåriksidrollsstyrdsen forskningsprojekt och fördelning av tillgängligaforskningsmedel inom ramen för det statliga idrollsanslaget, biståriksidrollsstyrdsen med faklaunderiag för dess begäran om anslag lillforskning, följa utvecklingen inomforskningsområden av betydelse för idrotten ochhålla riksidrollsstyrdsen underrättad om denna utveckling. Merpartenav rådels budgetmedel används till alt stödja forskningsprojekt. Under senareår har antalet ansökningar om anslag från IFR ökat markant. Många sökande harinte doktorerat och har därför haft små möjligheter atl få bidrag från destatliga forskningsråden. Förstautdelningen av forskningsanslag från rådet ägde mm , då 300000 kr.förddades. Under /89 förddades 2,5 milj.kr. till 88 olikaprojekt. Behovet av forskningsmedel är dock större än tillgången och omkringtre fjärdedelar av ansökningama avslås. Förall meddela forskningsresultaten till olika målgmpper har rådet årligenarrangerat särskilda forskningskonferenser. Teman för de senaste konferensernahar varit "Våld inom och kring idrotten", "Konditionsträning","Kvinnor-Idrott" saml "Bam-Ungdom-Idrott". Därtillupprättas översikter av utgivna forskningsrapporter i serien IFRForskningsrapporter som utkommit under . Forsknings-och utvecklingsarbetet är av stor betydelse för all idrotten skall kunna utvecklas på ell positivt säll. Det gäller såväl från folkhälso synpunkl som från rent idrottslig synpunkt. Regeringen anser därför all del behövs en mera långsiktig vetenskaplig kunskapsuppbyggnad på idrotts- forskningens område för atl skapa fömtsättningar för en fortsatt utveckling av svensk idrott. Stödtill idrottens forskning och utveckling m. m. Nytt anslag (förslag) 9700000 1989/90:100 bil. 13 har föreslagits all ell nytt anslag med denna mbrikförs upp på statsbudgeten för nästa budgetår. 1 avvaktan på forskningspropositionenhar anslaget beräknats lill 6 milj. kr. /91 vill inom idrottsforskningen prioriteraområdet Handikapp-Idrott-Samhälle när del gäller såväl medicinsk/fysiologisksom beleendevelenskaplig och teknisk idrotlsforskning. har beslutat(1988/89:UbU 22, rskr. 197) alt en särskild idrottshögskola skall inrättas iStockholm och all dess verksamhet skall samordnas med Centmm förIdrottsforskning (). Mol denna bakgrund har Idrottens Forskningsråd förtdiskussioner om hur och rådet skulle kunna organiseras för allstärka idrollsforskningen i . har därvid fömtsattalt CIF:s verksamhet även i framliden skall finansieras direkt överstatsbudgeten och ej via förbundet. 1989/90:90 Avsnitt20 Bostadsdep. Ienlighet med förslag i prop. 1987/88: IOO bil. 11 (s. 118-123) har resursernapå idrollsforskningens område förstärkts. Ett särskilt centrum föridrotlsforskning har inrättats i . Nya professurer har inrättats. Viduniversitetet i har inrättats en tjänst i pedagogik, särskiltidrottspedagogik och en tjänst i idrotlsmedicin. Vid i inrättats en tjänst i idrotlsmedicin. Vidare kommer en professur ihistoria, särskilt idrottshistoria, vid universitet i all tillsättasunder . Regeringen finner delvärdefullt att alla möjligheter tillvaratas i syfte att uppnå en närmaresamordning av verksamheten vid Idrottens Forskningsråd med ClF:s verksamhet.De insatser idrottsrörelsen gör för atl utveckla idrotten är nödvändiga för altmöta dagens problem och morgondagens ulmaningar. Det är viktigt attRiksidrottsförbundet koncentrerar forskningsinsatserna på väldefinierade ochväl avgränsade forskningsområden. För det kommande budgetåret villRiksidrottsförbundet prioritera Handikappidrott-Samhälle med sinaforskningsinsatser. prioritering riklig ochangelägen. Del är bra alt även kvinnors idrottsliga verksamhet uppmärksammalsinom idrollsforskningen. För innevarande budgetårhar 2,7 milj.kr. anvisats till som stöd till IFR frånanslaget E 1. Stöd till idrotten.. 5 milj. kr. anvisats som stödtill idrottsrörelsens antidopinginsatser från samma anslag. I åretsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 13) har anförts att stödet tillidrottsrörelsens arbete mot doping skall öka till 6 milj. kr. och föras upp underett nytt anslag, kallat Stöd till idrottens forskning och utveckling m. m.Regeringen hänvisar till vad som sägs i budgetpropositionen om detta. Regeringen föreslår nuäven att stödet till idrottsrörelsens forskning räknas upp för del kommandebudgetåret med 1 milj. kr. och all del fortsättningsvis redovisas underanslaget Stöd till idrottens forskning och utveckling m. m. Del bör ankomma påRiksidrollsstyrdsen att inkomma med förslag lill regeringen om anslagetsnärmare användning. Regeringen anser att anslaget skall ses som ett komplementtill den forskning som bekostas av forskningsråden m.fl. samt de satsningar somsker genom inrättandet av nya professurer med inriktning på idrott vid landelshögskolor och universitet. 1989/90:90 Avsnitt20 Bostadsdep. altriksdagen lill Stöd tid idrottens forskning och utveckling m. m. för budgetåret1990/91 anvisar ell reservationsanslag på . Tillindustridepartementets ansvarsområde hör främst statens initiativ och stöd lillteknisk forskning och industrielll utvecklingsarbete. Denna FoU skall ge dentekniska gmnd som behövs för skilda aktiviteter inom det svenska samhället. Denskall skapa kvalificerad kompelens och även svara för svensk medverkan i delintemationella utbytet av tekniskt-velenskapliga kunskaper. Den skall ocksåkomplettera det svenska näringslivets egna FoU-insatser för all största möjligaeflFekl skall uppnås av landels samlade insatser. Till departementetsansvarsområde hör även viss geovelenskaplig forskning saml forskning om turismoch rekreation. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. Sammanfattningav forskningsresursema under industridepartementet (milj.kr.) -18,0 -32,0 (32,0') 16,0' 'STUF inom STU:s anslag . 'Härutöver har STU genom omprioriteringar frigjort medel för deltagande i deeuropeiska gemenskapemas forskningsprogram. 'Anslagsökningarna föranleds till största delen av att enligtstatsmaktemas tidigare beslut deltar i det europeiska rymdsamarbetets tre storaprogram för lyftraketen 5, rymdfarkosten och en europeisk delColumbus i en intemationell rymdstation. Inomindustridepartementets ansvarsområde är de viktigaste forskningsstödjandeorganen - styrelsen för tekniskutveckling (STU) och - statens delegation förrymdverksamhet (DFR). Därtillskall, enligt regeringens nu framlagda förslag, fr. o. m. komma - leknikvetenskapligaforskningsrådet (TFR). STUhandhar medel för europeiskt FoU-samarbete. Dessutom föreslås STU ochnaturvetenskapliga forskningsrådet båda erhålla medel för male-rialekniskforskning avsedd all genomföras i forskarkonsortier. 26 1989/90. 1 saml Nr 90 DFR handhar medel föreuropeiskt rymdsamarbete och för nationell rymdverksamhet. Ellsärskilt programråd avses handha medel för miljöteknisk forskning. geologiskaundersökning avses handha medlen för geovelenskaplig forskning. Till industridepartementelsansvarsområde kommer också ansvarel för energifrågor innefattandeenergiforskning att föras. Inom energiforskningsprogrammet är de viktigasteforskningsstödjande organen 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. Teknikensroll som produktionsfaktor i industrin har kommit atl bli insedd och förståddtill sin fulla betydelse först . Tidigarebetraktades den tekniska utvecklingen som en reslfaklor. Den ansågs svara förnågon del av den industriella tillväxten som blev över när de traditionellaproduklionsfaklorema arbete och kapital tillgodoräknats sina bidrag. I dagensläge är situationen en annan. De flesta länder med ambitioner på detindustriella området satsar medvetet på all utnyttja tekniken som hjälpmedelför att uppnå tillväxt och konkurrenskraft. intar entätposition då OECD-ländema jämförs i fråga om satsningar på naturvetenskapligoch teknisk FoU i förhållande lill bmllo-nationalprodukt (BNP). Utgångslägel ärsåledes gott. Andra länders starkt ökade satsningar kan dock ganska snabbiförändra situationen. Dessutom krävs på vissa områden av teknisk FoU storaresurser för all möjliggöra vikliga utvecklingssteg och nå kommersiellaframgångar. Utvecklingen när del gäller mikrodeklronikkretsar med störrekapacitet och snabbhet är ett belysande exempel. Här är det den absolutastorleken på satsningen som är avgörande, inte den relativa. för småförelag och små länder är på dessa områden att söka samarbete. har trots landelsbegränsade storlek en industri som är väl fördelad över branscher ochteknikområden. Detta gäller även efler del alt förelagen under 1980-lalel harsnävat in produktsortimentet och koncentrerat tillverkning och utveckling lillde mest konkurrenskraftiga produktema. Denna bredd leder lill behov avutbildad arbetskraft och FoU-kompetens över etl brett spektmm av teknologier. Svensk industri möterkonkurrens från andra länder på både den internationella och den svenskamarknaden. den kommer förmodligen allhårdna när ansluter sig närmare lill . Många förelag harfunnit all de är mest framgångsrika med produkter som är avancerade ochbetingar etl högt pris. Utveckling och tillverkning av dessa produkter kräverofta bästa tillgängliga teknologi. Till behovet av bredd på de teknologiskakunskapema kommer således kravet på att de på många områden måste vara avhögsta intemationella klass. Sammanfattningsvis slår pådet tekniska området svensk industri och svensk teknisk FoU inför betydandeutmaningar. De framlida kraven på bredd och kvalitet i de teknologiskakunskaperna är stora. För att rationellt utnyttja landels begränsadeFoU-resurser är samarbete, inom och utom landet, en nödvändighet. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. Dentid och de resurser som krävs för all kunna dra nytta av resultaten avgör vilkaaktörer som är beredda att salsa på olika former av FoU. Tekniskautvecklingsprojekt ger ofta som resultat prototyper lill produkter ellerförsöksuppställningar lill produktionssystem. Här ligger kommersialiseringennära. Del är naturligt alt förelagen själva lar ansvar för sådanautvecklingsprojekt. Staten stöder indirekt genom alt sörja för alt t. ex.kompetent arbetskraft och riskkapital finns all tillgå. I andra änden avFoU-speklmmel finns gmndforskningen. kan endast stater eller gmpper avstater finna rationella motiv för att finansiera ren gmndforskning. Inom vissaFoU-intensiva branscher, t. ex. läkemedel och mikroelektronik, kan storaföretag eller företagsgmpper få ekonomi i insatser av karaktären riktadgmndforskning. Del finns alltså ennaturlig ansvarsfördelning i FoU-spektmmds ytterlägen. Avvägningsproblemengäller tillämpad forskning och dess gränsområden mol riktad forskning resp.utveckling. I en marknadsekonomi somden svenska är del naturligt alt söka lösningar där näringslivet och andrasamhällssektorers aktörer tar så stor del av ansvarel som möjligt. Statensvarar för del nationella perspektivet. De teknikpolitiska insatserna bör syftatill all åstadkomma en väl fungerande helhet när det gäller teknisk FoU. Insatserbör åtgärda brister och skevhe-ler genom kompletteringar och korrigeringar. Regeringen vill i detföljande peka på några fall där det är angelägel atl staten tar på siguppgiften att främja den tillämpade tekniska forskningen. Ett första sådant fallavser tekniskförnyelse inom svensk industri. Resultat från gmndforskningenöppnar ibland hell nya tekniska möjligheter. Aktuella exempel är nya keramiskamaterial och supraledning (extremt hög elektrisk ledningsförmåga). Kunskaperinom dessa områden erbjuder ur teknologisk synvinkel stora industriellamöjligheter. Det finns dock ännu inte förelag som är beredda all svara för attmöjlighetema undersöks. Del blir då en uppgift för staten att stödja dentillämpade forskningen under ell inledande skede. Detta är nödvändigt för altsäkerställa all de tekniska möjlighetema och erforderiig kompetens blirtillgänglig för framtida svensk industri. Denav regeringen nu föreslagna insatsen på materiaUeknisk forskning har som motivteknisk fömyelse. Iett andra fall handlar det om uppehållande av kompelens. I tider då denintemationella situationen för ett teknikområde kännetecknas av snabbutveckling och turbulent marknad kan den svenska industriella basen plötsligtsvikta. Om teknikområdet bedöms vara av stor framlida betydelse finnsanledning för staten att gå in med FoU-stöd. Beskrivningenovan stämmer väl med situationen i på mikrodektronikområdel. Dålog regeringen initiativ lill det nationella mikrodeklronikprogrammet (NMP). 1 ell tredje fall avserstatens insatser all uppnå dt rationellt utnyttjande av FoU-resurser. Narliknande FoU-behov finns i flera förelag och samhällsorgan är FoU-samarbeteell altemativ till egna satsningar. Bland de potentiella samarbelspartema harde resurssvaga mest all vinna på samarbete, de resursslarka minsl. Urnationell synpunkt innebär FoU-samarbete en rationalisering med undvikande avdubbelarbete och ökat totalt resul-talulbyle. En statlig insats kan få allaberörda all medverka i samarbetet. Dettaär det slag av överväganden som ligger bakom statens stöd genom STU tillförelagsgemensam forskning, bl.a. i form av s.k. kollekliv forskning. Enliknande situation kan uppslå inlemationdll. För all stimulera förelag attmedverka i västeuropeiskt FoU-samarbele och all göra del från svensk botten kanstatligt stöd erfordras. Därför föreslår regeringen nu kraftiga förstärkningarav anslag för detta ändamål. Etlfjärde fall avser beredskap för kris- eller krigssituationer. Många vikligasamhällsfunktioner är beroende av avancerad teknisk utmstning somimporteras. För all säkerställa all denna kan underhållas och repareras ävenvid avspänning krävs inhemsk kompelens. Statligt stöd lill tillämpad forskningpå relevanta områden är en metod atl få fram sådan kompetens. Deltamotiv bidrog också lill statens initiativ lill nationella program inommikroelektronik och inom informationsteknologi. Ettfemle fall innebär statliga insatser för all nå samhälleliga mål. Sådanaerbjuder ibland inte företagen tillräckligt attraktiva aflfärsmöjligheter förall FoU-arbetet skall få önskvärd intensitet. För alt skynda på utvecklingen avden teknik som behövs måste staten erbjuda FoU-stöd. Regeringensförslag i denna proposition om insatser för miljöleknisk forskning är här ellaktuellt exempel. Utöverdessa fem fall finns situationer då andra speciella skäl talar för statligtstöd lill tillämpad forskning. FoU-stöd har t. ex. visat sig vara ettverkningsfullt instmment inom regionalpolitiken. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. STUhar varit och är statens viktigaste organ när det gäller initiativ och stöd föratt höja tekniknivån i det svenska näringslivet och vissa andra teknik- STU:s ansvar på teknikområdet har inneburit stöd ihela speklmmet från ren gmndforskning vid högskolor,och institut lill produkt-och processutveckling vid resurssvaga företag. Tillämpadforskning och utvecklingsarbete kräver vetenskapligt baserade kunskaper inomde teknikområden som berörs. Gmndforskning är således en nödvändig fömtsättningbåde för genomförandet av och för rekryteringen till tillämpad forskning.Balansen mellan dessa båda nödvändiga forskningsfält, gmndforskning ochtillämpad forskning, har emellertid kommit atlförskjutas lill gmndforskningens nackdel. Särskilt tydligt är problemet vadgäller den tekniska forskningen. Teknisk grundforskning skapar en viktig del avlandels leknologibas och behövs för alt långsiktigt stärka den teknologiskakompelen-sen. Stödettill ren gmndforskning inom det tekniska området har gått över dentekniska forskningsrådsfunklionen vid STU (STUF). Denna har givitstöd lill gmndforskning inom det tekniska området. De sex budgetåren 1984/85-1989/90 betraktas som en försöksperiod för detta arrangemang. Regeringenfinner all de nu relaterade förhållandena ger anledning till två ålgärder föratt förslärka statens stöd till ren gmndforskning inom det tekniska området.Dels bör slödel utökas kraftigt genom atl lill de medel som STUF hittillsförvaltat överföra betydande resurser från STU:s verksamhet i övrigt och frånell antal sektorsorgan. Dels bör ett särskih forskningsråd, detleknikvetenskapliga forskningsrådet, inrättas för att fördela slödel. Genomdet kraftigt utökade statliga stödd till den rena gmndforskningen kommer enbättre balans i förhållande till övrig forskning på det tekniska området attupprättas. Skälen för att inrätta del leknikvetenskapliga forskningsrådet ochatl behålla funktionen inom industridepartementets ansvarsområde är flera. Ettsjälvständigt forskningsråd har dels kortast möjliga kontaktvägar medstatsmakterna, dels fömtsättningar atl med oberoende och likvärdig ställning fåtill stånd etl gott samarbete med övriga forskningsråd och forskningsstödjandemyndigheter. Kontakterna med frontlinjen i den tekniska utvecklingen och medden FoU som svenskt näringsliv bedriver tryggas genom all rådd finns inomindustripoliliska sektorn i , som del är forskardominerat påsamma säll som gmndforskningsråden. STUbör nu koncentrera sina personella och ekonomiska resurser på stöd lilltillämpad teknisk forskning och tekniskt utvecklingsarbete. Det är dock avsynnerlig vikt att del nya forskningsrådet och STU utvecklar etl nära ocheflFektivl samarbete. Detta är nödvändigt för all säkerställa alt de bådaorganens ansvarsområden ansluter väl lill varandra. Svensktdellagande i EG:s ramprogram för forskning och utveckling saifnordnas avregeringen. En rad myndigheter är engagerade i och förvaltar medel avsedda fördetta FoU-samarbete. På det tekniska området är STU i ett flertal fall deninstans som givils ansvaret. Inom området mätning, provning och kontroll ärmät- och provstyrelsen samordnande 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. organ och har hand omanvisade resurser för svensk medverkan i europeiskt samarbete. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. Undersexårsperioden /85-1989/90 har stödet lill teknisk FoU inneburitprioriteringar av områdena mikroelektronik, informationsteknologi,verkstadsteknik, bioteknik och biomedicinsk teknik. Inomområdet mikroelektronik har en särskild insats i form av det nationellamikrodeklronikprogrammet (NMP) genomförts. Programmet som avslutats harutvärderats.