prop · GD0340 · 1989-12-31 00:00:00 — Den helt övervägande delen av importen till sker mot Prop.1989/90:40 betalning av tull, annan skatt och avgift i efterhand. Vidinförsel kan importören i stället för att direkt anmäla varan till förtullningvälja någon annan form av tullklarering. kan transiteras, läggas upp förförvaring på tullupplag, tullager, i frihamn eller exportbutik, tas hem omimportören har hemtagningstillstånd eller innehas med temporär tullfrihet.Dessa klareringsformer (bortsett från varor som försäljs i exportbutik) fömtsätteratt varan senare skall anmälas till ny klarering, t.ex. förtullning. Utöver förtullningfinns några former av klarering som inte medför behov av ytterligare klarering.Dessa är att varan åtemtförs eller överlåts antingen till staten eller förförstöring. 3 TDS utformning i huvuddrag ITDS skall flertalet import-, export- och transitärenden kunna hanteras. TDSkommer att byggas upp av flera delsystem. De olika delsystemen beskrivs iföljande figur. Den visar på ett förenklat sätt hur de olika delsystemen hängerihop. Delsystemen kan i huvudsak delas in i tre huvudgrupper;expeditionssystem, stödsystem och övriga delsystem. Dessutom finns tekniskadelsystem som mottagningsfunktionen och klarerade ärenden. Vissa delsystem somkommunikation, driftsystem och rapportproduktion finns inte med i figuren. TDSskall ha en central-lokal datorstmktur. Det behövs en centraldator, inemot 20lokaldatorer och ca 800 arbetsplatsutrustningar. Ävenefter införandet av TDS kommer export- och importanmälningar att kunna lämnaspå papper. 1 dessa fall registreras informationen manuellt i TDS av entulltjänsteman från en bildskärmsterminal. Endast den som fått särskiltmedgivande därtill skall få överföra information elektroniskt till TDS. Detmåste dock understrykas att om TDS skall få avsedd effekt är det nödvändigt attmöjligheterna till elektroniskt uppgiftslämnande i största möjligautsträckning tas till vara. Deelektroniska meddelandena i TDS kan avse utförselanmälan, införselanmälan,tulldeklaration, transitdeklaration och rättelse av eller fråga om tidigareinlämnat ärende. Näringsidkaren skall när han upprättar ett elektronisktmeddelande förse detta med ett unikt identifieringsnummer ("tullid")ur en alfanumerisk serie som han tilldelats av tullen. När en näringsidkarevill göra en rättelse avseende en uppgift som han tidigare lämnat i ett ärendekan han inte göra ändringen i det tidigare lämnade meddelandet. I stället måstehan sända ett nytt kompletterande meddelande som kommer att lagras i samma filsom det urspmngliga meddelandet tillsammans med alla andra meddelanden som rörsamma ärende. Uppgiftema kan därför sökas med samma tullid. Elektronisköverföring av information från en näringsidkare hanteras i TDS av en mottagningsfunktion som består av två delar, en utanför TDS med vilken företag kommunicerar samt en inlem vilken mottar informa tion från den externa delen av funktionen. Med begreppet mottagnings funktion kommer dock fortsättningsvis endast att avses den externa delen 13 översiktlig bild av TDS 1 mottagningsfunktionen loggas inkomna meddelanden och Prop.1989/90:40 avsändaren får en kvittens. Från mottagningsfunktionen skickas detelektroniska meddelandet till centraldatorn där förberedelser för klareringenpåbörjas. Mottagningsfunktionen används även för att överföra meddelanden fråntullen till en näringsidkare. Klareringav ärenden sker i expeditionssystemen. Hanteringen av ärenden har delats upp idelsystemen initialkontroll (som ingår i delsystemet kontroll), import, export,transit, övrig debitering och kassafunktion. Iinitialkontrollen sker en automatisk kontroll av ärendet utifrån styrda spärrar,krav på vissa tillstånd eller licenser, prisavvikelser eller genom slumpvisurval. Om ärendet klarar kontrollen placeras det i grön kanal, vilket innebären rekommendation från systemet att ärendet bör godkännas. I annat fallplaceras ärendet i röd kanal vilket innebär att vissa åtgärder måste vidtasinnan slutligt klareringsbeslut kan fattas. Föratt ett ärende skall klareras fömtsätts att en begäran om viss tullklareringhar lämnats. En sådan begäran kan framställas i samband med att etttulldatameddelande med uppgifter om varan lämnas, men det är också möjligt attbegära att en tullklarering utförs med stöd av tidigare lämnade uppgifter. Enbegäran om klarering kan göras genom ett elektroniskt meddelande, påpappersdokument eller muntligt. Ett ärende som har genomgått initialkontrollenmen för vilket klarering ännu inte har begärts, lagras i centraldatorn i väntanpå att frågan om klarering av godset skall aktualiseras vid någon tullanstalt.När så sker överförs ärendet till den aktuella lokaldatorn. För manuelltregistrerade ärenden sker initialkontrollen i lokaldatorn. Funktionernavid export, import och transit liknar varandra i stor utsträckning. Om ärendetär placerat i röd kanal så skall den handläggande tulltjänstemannen, när klareringbegärts, vidta de åtgärder som noteringen om röd kanal föranleder och därefterregistrera resultatet av utförda kontroller. Om ärendet är placerat i grönkanal kan tulltjänstemannen antingen följa systemets rekommendation ochgodkänna ärendet eller välja att själv överföra ärendet till röd kanal förytterligare åtgärder. I och med att tulltjänstemannen godkänner ärendet,slutförs klareringen. I importsystemet sker därvid beräkning av tull, annanskatt och avgifter på grundval av lämnade uppgifter om bl. a. tullvärde,statistiskt nummer och ursprungsland. Delsystemet övrig debitering hanterar,med något undantag, debitering av de avgifter som inte tas upp på tullsedel.Det rör sig om vägtrafikskatt, fyr- och farledsvaruavgift, tullförrättningsavgift,export- och tu-ristvagnsavgift, tullageravgift m.m. Delsystemet kassafunktionanvänds vid betalning från kunder som inte har kredit hos . Närett ärende är klarerat överförs det till det tekniska delsystemet klarerade ärenden. I delsystemets uppgifter ingår att hantera klarerade ärenden från expeditionssystemet och hantering av omtulltaxeringar och korrigeringar. Delsystemet översänder utdrag av information till delsyste men handelsstatistik och uppbörd samt hanterar uppdateringen av ett register över de spärrar som fallit ut vid klarering och det centrala sökre- gistret över alla klarerade ärenden. Sökregislret i centraldatorn skall inne hålla ett utdrag av ärendeinformationen i de klarerade ärendena. komplettaärendet lagras i aktuell lokaldator . skall Prop.1989/90:40 uppgifterna lagras på annat, mindre lättillgängligt, datamedium. Ihuvudgruppen övriga delsystem innefattas uppbördssystemet och systemet förhandelsstatistik samt de delar av kontrollsystemet som berör efterkontroll.Dessa system hör inte direkt till klareringen av ärenden och stöder inte självaklareringsprocessen. Det prisregister som ligger till grund förinitialkontrollen av rimligt angivet tullvärde underhålls dock inom ramen fördelsystemet handelsstatistik. Uppbördsystemethanterar alla ekonomiska transaktioner för verksamhet somuppbördsmyndighet. Handelsstatistiksystemets grundläggande syfte är attinsamla, kontrollera och bearbeta ärendeinformation på ett effektivt sätt.Avsikten är att med systemets hjälp skall kunna förse SCB medexport- och importuppgifter för produktion av bl. a. handelsstatistik. Efterkontrollutgör, tillsammans med den initialkontroll som utförs i samband medexpeditionssystemens hantering av ärenden, TDS delsystem för kontroll. Efterkontrollensyftar främst till att efter den ordinarie ärendehanteringen kontrollera omanmälnings- och uppgiftsskyldigheten fullgjorts riktigt och fullständigt.Denna kontroll utförs främst genom analys och förberedda kontroll- ochrevisionsbesök. Deolika delsystemen i gmppen stödsystem stöder hanteringen av ärenden ipraktiskt taget alla delsystem ingående i expeditionssystemen och övrigadelsystem. I huvudgruppen stödsystem ingår tulltaxa, företagsregister,behörighet och gemensamma register. Delsystemettulltaxa innehåller tulltaxan (tuUtaxdagen (1987:1068)) med den avgeneraltullstyrelsen fastställda statistiska vamförteckningen. Vidare finnshänvisningar till de licensbestämmelser som gäller för varje statistiskt nummeroch för ursprungs- respektive bestämmelseland. Delsystemet /oVe/a.jrewerkommer att innehålla grundläggande uppgifter, såsom namn/firma, person- ellerorganisationsnummer, adress och telefonnummer, avseende de näringsidkare somär registrerade hos tullen. Systemet kommer även att innehålla en kortfattadupplysning om de tillstånd och övriga beslut som rör respektive näringsidkare.Det kan t. ex. avse beslut rörande tullkredit, import- och exportlicenser ellerbeslut om att registrera viss importör med sådan verkan att vissa skatter inteskall betalas till tullen. Behörighetssystemetkommerall innehålla uppgifteromtulltjänstemännens rätt till åtkomst till TDS. Det grundläggande syftet meddelsystemet gemensamma register är att göra uppgifter som koder, tullid-serier,felmeddelanden, kalenderinformation m. m. tillgängliga förändra delsystem inomTDS. 4 Allmänt om lagstiftningsbehovet vid tulldatoriseringen Endatorisering av tullklareringen innebär att procedurer auto matiseras och att information som lämnas på pappersdokument i stället lämnas i form av elektroniskt överförda uppgifter. på det här sättet skallkunna tillföras ett ärende hos en myndighet är något nytt. Detta medför nyaförutsättningar som medför att rättsliga bedömningar måste göras på en radområden. Naturligtvis bör så långtdet är möjligt en datorisering av tullklareringen på ett naturligt sättinordnas i det existerande rättssystemet. Detta befrämjar den goda systematikoch de enhetliga principer som bör prägla bl.a. förvaltningsrättens ochstraffrättens områden. Att en enhetlighet upprätthålls är viktigt för att såvälrättssäkerheten som effektiviteten i det allmännas verksamhet skall tas tillvara på bästa sätt. En ytterligare anledningatt inte skapa ett helt frislående regelsystem för tulldatoriseringen är attdetta ofrånkomligen kommer att utgöra en förebild när datortekniken gör ettmotsvarande intåg på andra förvaltningsområden. Detta och den internationellautvecklingen är viktiga faktorer att beakta när reglerna för tulldatasyslemetutvecklas. Datortekniken i sig medförvissa särskilda problem. Procedurer som vid hantering av pappersdokumentframstår som närmast självklara och som inte förutsätter någon närmarebeskrivning för en fungerande tillämpning måste vid en datorisering kartläggasoch definieras i detalj. Vidare följer av den möjlighet att snabbt sammanställauppgifter från olika håll som datortekniken medför, att uppmärksamhet måstefästas vid riskerna för otillbörligt intrång i den personliga integriteten ochröjande av företagssekretess. Mitt förslag:Registerfrågorna skall regleras i en särskild tullregisteriag. Utredningensförslag överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna hartillstyrkt förslaget om en särskild tullregisteriag. En remissinstans har dockhaft synpunkter på vad som skall ingå i tullregistret. Skälen för mitt förslag:De olika delsystemen i TDS skall administrativt fungera som ett enda register.Uppgifterna i systemet kommer att i allt väsentligt ha ett sådant sakligt ochlogiskt samband alt TDS även i datalagens mening bör anses innehålla ett endaregister. Registret kommer atl innehålla en stor mängd uppgifter och berörasamtliga tullmyndigheter. Registret skall även betjäna andra myndigheter meduppgifter, och det skall förses med uppgifter från andra myndigheter.Huvudparten av uppgifterna i registret kommer alt avse juridiska personer, mendet kommer även att finnas uppgifter avseende fysiska personer. Registret blirdärför i sin helhet ett personregister enligt 1 § datalagen. Uppgifter iregistret avseende fysiska personer kan vara av integritetskänslig natur. TDSkommer således till viss del att innehålla integritetskänsliga personuppgiftersom kan komma att spridas i en inte obetydlig omfattning. 2 1989/90. därför, och med hänsyntill registrets betydelse i övrigt, regleras i en särskild registerlag. har sattifråga vad tullregistret och tulldatasystemet skall anses omfatta och särskiltdå den s. k. mottagningsfunktionens plats i begreppsapparaten. Jag återkommertill mottagningsfunktionen närmare i avsnitt 12. Jag anser emellertid att densystematiska uppbyggnad av tullregistret som utredningen föreslagit är lämpligoch att den inte rimligen kan leda till missförstånd. De särskilda regler sombehövs för mottagningsfunktionen kan enligt min mening väl inordnas i den avutredningen föreslagna systematiken. En hänvisning till den nyatullregisterlagen föreslås införas i en ny 3 a § i tullagen. Mittförslag: skall få föras och användas för fastställande, uppbörd,restitution och redovisning av tull, annan skatt och avgifter som skall betalastill , för fullgörande av övervaknings-, kontroll- ochrevisionsuppgifter inom tullmyndigheternas område, för planering och tillsyn avtullmyndigheternas verksamhet och för framställning av statistik och andrasamlingar av uppgifter inom ramen för den verksamhet som tullmyndigheternaansvarar för. Registretskall däremot inte få användas för den typ av spaningsarbete för vilkettullens spaningsregister förs. Utredningensförslag överensstämmer med mitt förslag. Remissinstansernahar i huvudsak inte haft någon erinran. Fråga har dock väckts angående i vilkenomfattning registret skall få användas för förundersökningsarbete och ispaningssyfte. Skälenför mitt förslag: För att tullregisterlagen skall kunna uppfylla sitt syfte somskydd för registerade personers integritet krävs att det i lagen regleras förvilket ändamål registret får användas. Denna reglering bör ha en relativt snävutformning. Dethuvudsakliga ändamålet med lullregistret är att uppgiftslämnandet och tullens klareringsmtinerskall automatiseras och rationaliseras. Registret i TDS kommer alltså attstödja fastställande, uppbörd m.m. av tull, annan skatt och avgifter av olikaslag. Med avgifter avses här samtliga de andra pålagor än skatter som blir aktuellai ett tullärende, även restavgift, räntor och tulltillägg. Däremot avses intenågon sådan rättsverkan av brott som t.ex. ordningsbot eller förverkande.Generaltullstyrelsen har anfört att administrativa vinster skulle uppnås omregistret fick användas även för sådant ändamål. Utredningen ger dock enligtmin mening inte tillräcklig gmnd för att nu tillåta att tullregistret användasför ett så pass känsligt ändamål. klareringsarbete ingår som ett led kontroll och över- Prop.1989/90:40 vakning. Tullens revisionsverksamhet har också en nära anknytning tillklareringsverksamheten. Även för sådan verksamhet skall TDS få användas. I dentillåtna användningen skall ingå att inhämta uppgifter ur ett ärende i sambandmed tullmyndighets fömndersökning avseende detta ärende. Däremot skallregistret inte få användas för den typ av spaningsarbete för vilket tullensspaningsregister förs. Detta register (SPADI) förs av med stöd avlagen (1965:94) om polisregister m. m. Tulldataregistretkommer vidare att användas för att tillgodose generaltullstyrelsens funktionsom central förvaltningsmyndighet för tullen. Registret avses innehållauppgifter insamlade bl.a. för handelsstatistiska ändamål. Vidare kommerregistret att innehålla s. k. driftstatistik för tullen. Slutligenskall uppgifterna i tullregistret även få användas för att uppfyllatullmyndigheternas skyldighet ifråga om alt tillhandahålla uppgifter till andramyndigheter. Detta gäller även sådan informationsskyldighet som tullmyndighetkan ha gentemot utländsk tullmyndighet enligt tullsamar-betsavtal. Detfinns dock inte någon avsikt att uppgifter skall översändas tillutländsk myndighet i elektronisk form. Det finns inte heller någon avsikt att iTDS nu ta emot elektroniska uppgifter från utlandet. 1 en framtid kanemellertid en sådan utveckling bli möjlig, och detta bör enligt min mening varaett viktigt steg för att ytterligare effektivisera tullmtinerna. Datainspektionenhar i sitt yttrande enligt 2 a § datalagen påpekat att, om fråga inte är omutlämnande av uppgifter till stater som anslutit sig till europarådetskonvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter, krävs datainspektionens tillstånd enligt 7 kap. 16 §2 st.sekretesslagen (1980:100) vid utlämnande av uppgifter ur ett personregistersom kan komma att användas för automatisk databehandling i utlandet. Dettagäller enligt datainspektionen oavsett om uppgifterna lämnas elektroniskteller på papper. Vimåste självfallet fullfölja de förpliktelser som vi åtagit oss gentemot annanstat i fråga om utlämnande av uppgifter i tullfrågor, detta oavsett omuppgifterna här förvaras på papper eller i elektronisk form. Förfarande börvara så smidigt som möjligt. Den fråga datainspektionen väckt kommer attgranskas ytterligare i det vidare lagstiftningsarbetet. Deproblem datainspektionen pekat på har dock inte den omfattningen att de bör utgöra ett hinder för att ta TDS i drift enligt planerna. Pro blemen kan uppstå endast avseende sådana länder som inte är anslutna till och som använder sig av automatisk databehandling. Dämtöver skall utlämnandet avse personuppgifter som hämtas ur tullre gistret. Inledningsvis kommer det att vara ett begränsat antal uppgifter som registreras i TDS. Om fråga om sådant utlämnande av uppgifter vilket kräver datainspektionens tillstånd enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen ändå skulle uppkomma innan en lösning åstadkommits får detta hanteras inom ramarna för gällande lagstiftning, även om ett sådant förfarande skulle vara omständligt. Jag föreslår attbestämmelser om registrets ändamål införs i 2 § tullregisterlagen. Mitt förslag: Ilagen dras ramarna upp för vilka uppgifter som skall få finnas i registret.Detaljregleringen får göras på lägre nivå än i lag. Utredningensförslag överensstämmer med mitt. Ettpar remissinstanser har haft vissa synpunkter på detaljer vad gäller ramarnasutformning. Skälenför mitt förslag: Det är viktigt att karaktären på de uppgifter som får förasin i registret slås fast i lag. Någon detaljreglering är inte möjlig menramarna kan anges. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör gede närmare föreskrifter som kan behövas om registerinnehållet. Naturligtvisfår uppgifterna i registret användas endast i enlighet med de i lagen angivnaändamålen med registret. Deuppgifter som skall få finnas är de som behövs för att systemet skall kunnafylla sina funktioner. Däri ingår de uppgifter som importören eller exportörenhar att lämna i ärendet antingen de lämnas av honom själv, ett ombud eller tasfram av tullmyndigheten. Med uppgifter avses både uppgifter om sakförhållandenoch viljeförklaringar i form av yrkanden. Iregistret behövs uppgifter om tullmyndigheternas kontrollverksamhet. Häriinryms bl.a. uppgifter inhämtade vid kontroll samt uppgifter om konlrollobjekt,kontrollunderlag och kontrollresultat. Med "kontroll av import ochexport" avses även kontroll av transiterat och lagrat gods och avtransportmedel. Vidarefinns ett behov av vissa gmndläggande uppgifter avseende fysiska och juridiskapersoner som skall använda sig av ett elektroniskt uppgiftslämnande. Detgäller sådana uppgifter som namn, person- eller organisationsnummer, adress,telefon, post- eller bankgironummer. Dessa uppgifter har i lagtextförslagetkallats uppgifter rörande fysisk eller juridisk persons identitet. Såsom enremissinstans har påpekat täcker detta begrepp inte helt naturiigt de avseddauppgifterna. Med hänsyn till bestämmelsens ramkaraktär och registrets funktionbör dock beteckningen kunna användas. Generaltullstyrelsenhar vid remissbehandlingen tagit upp frågan om tullens s.k. prejudikatregister.Detta synes inte som sådant ha någon funktion att fylla i del datoriserade klareringssystemet.Något skäl att föra in prejudikatregistret i TDS finns därför inte.Naturligtvis möter det inte något hinder att bygga upp spärrar i TDS utifrånuppgifter hämtade från prejudikatregistret. Inte heller torde det finnas någothinder mot att lägga upp prejudikatregistret i ett särskilt från tullregistretavskilt dataregister som dock kan vara sökbart från samma terminal som användsinom TDS. Jagföreslår att bestämmelser om vilka uppgifter registret får innehålla införs i 3§ tullregisterlagen. Mittförslag: 1 tullregisterlagen anges de sökbegrepp som vanligen skall användas.Dessa gmndläggande sökbegrepp skall vara tullid och person- ellerorganisationsnummer. Även andra sökbegrepp skall kunna användas. 1lagtexten bör även anges att tullid skall åsättas alla tullklareringsärenden. Utredningensförslag överensstämmer i huvudsak med mitt. Någraremissinstanser har haft önskemål om att vissa ytterligare sökbegrepp skallanges i lagen. Datainspektionen har ansett att en uttömmande reglering av vilkasökbegrepp som skall få finnas bör införas i lagen. harifrågasatt om någon reglering behövs överhuvudtaget. Skälen för mitt förslag:Datainspektionen har även i sitt yttrande enligt 2 a § datalagen framförtönskemål om en fullständig reglering i lag eller förordning av vilka sökbegreppsom skall få användas. Enligt min mening finns det inte skäl att itullregisterlagen försöka göra en uttömmande reglering av vilka sökbegrepp somskall finnas i tulldatasystemet. Endast tullmyndigheterna skall, utöver vissabegränsade frågefunktioner, ha terminalåtkomst till datasystemet. Systemetinnehåller även möjligheter att med tekniska spärrar ge tillgång till systemeti olika stor omfattning för olika gmpper av tjänstemän. I den mån det finnsskäl att förbjuda användningen av vissa sökbegrepp bör detta ske i denkommande förordningen. Detta kan ske utan bemyndigande i lagen. Dessutom hardatainspektionen möjlighet att med stöd av 6 a § datalagen lämna föreskrifter idetta avseende i den mån regering eller riksdag inte lämnat föreskrifter. Vidsökande efter ett visst ärende i samband med begäran om klarering skall iförsta hand som sökbegrepp användas det unika identifieringsnummer som varjeärende skall tilldelas. Detta identifieringsnummer har under arbetet i TDUkommit att få beteckningen "tullid". Mot bakgmnd av detta begreppscentrala roll i det datoriserade förfarandet finns det enligt min mening godaskäl att ange detta i tullregisterlagen, även om det inte hade varit heltnödvändigt. Somhuvudregel skall något ytterligare sökbegrepp inte behövas i klare-ringssammanhang.Det kan dock inte uteslutas atl det kan uppstå situationer där t. ex. enfraktförare som kommer till ett tullställe kan ha förlorat eller fått en helteller delvis felaktig uppgift avseende "tullidet". För att då kunnahitta rätt ärende är det befogat att även kunna söka på person- ellerorganisationsnummer. Bland annat på gmnd av den försiktighet som bör iakttasavseende användande av främst personnummer i olika sammanhang finns det skälatt i lagen även ange att dessa gmndläggande sökbegrepp får användas. Jagföreslår att bestämmelser om sökbegrepp införs i 5 § tullregisterlagen.Paragrafen har utformats i enlighet med lagrådets förslag. 9Terminalåtkomst, registeransvar m. m. Mittförslag: Samtliga tullmyndigheter skall kunna ha terminalåtkomst tilltullregistret. Den enskilda myndigheten skall dock få ta del endast av deuppgifter som behövs i myndighetens verksamhet. Föreskrifter omtullmyndigheternas rätt till terminalåtkomst skall kunna meddelas av regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer. Datalagensregler avseende vem som är registeransvarig skall gälla för tullregistret. Utredningensförslag överensstämmer i huvudsak med mitt. Jag lämnar dock inte något förslag särskild regel om vem som skall vara registeransvarig. Remissinstansernahar inte haft någon erinran mot förslaget avseende terminalåtkomst.Datainspektionen har ansett att innehållet i den av utredningen föreslagnaregeln om vem som är registeransvarig överensstämmer med vad som gäller enligtdatalagen men har förordat att en särskild regel om registeransvar ändå införsi tullregisterlagen dock med annan utformning. Skälenför mitt forslag: Enligt 1 § datalagen är den registeransvarig för varsverksamhet ett personregister förs om han förfogar över registret.