prop · GD03153 · 1989-12-31 00:00:00 — Som nämnts där bör i avvaktan på delagförslag som kan föranledas av den lagstiftning som VMK föreslagit begreppenfondpapper och andra finansiella instrument anses omfatta alla på marknadenförekommande instrument. Ettkrav som ställs på de placeringar som tillåts är att de värdepapper som ingårär sådana som är inregistrerade vid en fondbörs eller föremål för enregelbunden handel vid någon annan reglerad marknadsplats. Utrycket någon annanreglerad marknad härrör från EG-direktivets uttryck "another regulatedmärket". Denna bestämning innebär för svenskt vidkommande att samtligaaktieslag som handlas genom det handelssystem som fondbörstillhandahåller bör innefattas, dvs. inte bara aktierna på A I- och AIl-listorna utan även aktier på de s. k. OTC- och O-listorna. Ipromemorian har ifrågasatts om handeln med statsskuldväxlar samt olika slags certifikat och marknadsbevis på penningmarknaden faller un der bestämmelsen i punkt 2. Dessa instrument är nämligen inte, till skill nad från de flesta obligations- och föriagslån, inregistrerade vid Stock holms fondbörs. Flera remissinstanser, däribland riksbanksfullmäktige, bankinspektionen och , hävdar emellertid att han deln på penningmarknaden sker på ett sådani sätt och under sådana omständigheter att den i detta sammanhang får anses vara reglerad. Som skäl för denna ståndpunkt anför de bl. a. följande. Marknaden upprätt hålls av banker, fondkommissionsbolag och vissa andra institut som står 62 Inspektionen framhåller särskilt att den Prop. 1989/90:153 anser sigoförhindrad att ingripa i handeln på penningmarknaden genom att förbjudainstitutioner att delta i denna om handeln inte skulle ha allmänhetensförtroende eller om den skulle medföra att enskildas kapitalinsatserotillbörligen äventyrades. Såväl som , vilka förövrigt själva är ledande aktörer, ställer höga krav på de institut som tillåtsagera som märket makers i handeln med statspapper. Förutsättningarna att fåverka som märket maker är att institutet tecknat ett återförsäljaravtal medriksgäldskontoret vilket bl. a. uppställer etl krav på alt märket makern aktivtoch under iakttagande av god sed skall delta i handeln med stalsskuldväxlarsamt vara skyldig att ställa bindande tvåvägspriser. Handelnpå penningmarknaden omgärdas som framgått av regler, både direkt genom avtaloch indirekt genom bankinspektionens tillsyn. Den svenska penningmarknaden harunder en tioårsperiod utvecklats till den volymmässigt största svenskamarknaden för värdepapper. Den är också fast etablerad. Denna utveckling harfortlöpande följts av främst bankinspektionen i sin roll av tillsynsmyndighetöver de institut som agerar på marknaden. Men också har som ansvarigför statens penningpolitik haft anledning att följa insitutens agerande.Marknadens säll alt fungera har nämligen stor betydelse för riksbankensmöjligheter att göra olika slags marknadsoperationer. Från statsmakternas sidahar del inte heller funnits anledning att ingripa i del sätt på vilketpenningmarknaden fungerar. Jag anser mot denna bakgrund alt del finns fog föratt hävda all penningmarknaden i detla sammanhang är reglerad på elt sådantsäll som väl tillgodoser syftet med EG-direklivens bestämmelse om en på annalsätt reglerad marknad och att penningmarknaden alltså inryms under punkl 2 idenna paragraf Jagvill i detta sammanhang understryka all jag med delta inte tagit ställning tillVMK:s förslag rörande en eventuell reglering av penningmarknaden. Till dennafråga återkommer jag i samband med beredningen av VMK:s förslag. Ifråga om marknadsplatserna ställs kravet att de skall vara tillgängliga förallmänheten. Härmed förstås att allmänheten skall ha möjlighet att handla på ensådan marknadsplats. Uttrycket skall inte tolkas som en rätt för allmänhetenatt fysiskt närvara på marknadsplatsen. För såväl fondbörserna sommarknadsplatserna gäller att de skall vara godkända av regeringen ellerbankinspektionen eller vara angivna i resp. fonds fondbestämmelser. Det skallalltså framgå av fondbestämmelserna vid vilka fondbörser och marknadsplatsersom fonden avser att handla om inle bankinspektionen gett sitt generellagodkännande av fondbörsen eller marknadsplatsen. Enligtnuvarande 19 § 3 får utländska värdepapper förvärvas bl.a. om de är föremål förnotering eller handel vid fondbörs eller eljest under betryggande förhållanden.Nu föreliggande förslag gör ingen skillnad mellan inhemska eller utländskavärdepapper. Någoninskränkning i rätten att handla med utländska värdepapper är inte åsyftad. Enfond föreslås också få förvärva andra fondpapper och finansiella instrument.Härmed avses främst onoterade aktier och andra omsättningsbara skuldebrev som inlehandlas vid någon fondbörs eller marknadsplats. Någon tidsgräns inom vilken försäljning skall skeställs däremot inte upp. Fondenhar slutligen rätt att ha de likvida medel som behövs. Det förutsättsnaturligtvis att de likvida medlen placeras så att de förräntas, antingengenom insättning på bankräkning eller genom placering i likvida instrument påpenningmarknaden. Därutöver bör det vara möjligt att för fondens räkningplacera likvida medel på deposit- och dagslånemarknaden. Någon gräns för hurmycket likvida medel som en fond högst får ha har inte ställts upp.Likviditetshanteringen bör dock inte få den omfattning och inriktning atthanteringen kan jämställas med den vanliga placerings-verksamheten. Huvudregelnskall således också i fortsättningen vara att influtna medel skall placeras såfort som möjligt i enlighet med vad som framgårav fondbestämmelserna. får med de begränsningar som följer av 23 §, ingå fondpapperoch andra finansiella instrument med samme emittent till högst 5procent av fondens värde, eller av fondens värde, omdet sammanlagda innehavet av sådana tillgångar uppgår lill högst avfondens värde, eller av fondens värde, omde består av obligationer eller andra skuldförbindelser utfärdade av ettkreditinstitut, under förutsättning att det sammanlagda värdet av dessatillgångar uppgår till högst av fondens värde, eller av fondens värde, omde är utfärdade eller garanterade av en stat, en kommun, en statlig ellerkommunal myndighet, eller något allmänt internationellt organ som har godkäntsav regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen. Omen värdepappersfond efler förvärvet kommer att överskrida någon av gränserna idenna paragraf skall fondpapper och andra finansiella instrument avyttras imotsvarande mån så snart det lämpligen kan ske, varvid skälig hänsyn skall tastill andelsägarnas intressen. (19 och 21 §§) Medhänsyn till kravet på riskspridning har begränsningar ställts upp vad gäller en fonds rätt att inneha fondpapper och andra finansiella instrument som har utfärdats av samme emittent. Begränsningarna följer de place ringsbestämmelser som ställs upp i EG-direktiven. Enligt den nuvarande 64 grundregelni aktiefondslagen gäller att högst av fondens värde får Prop. 1989/90:153härröra från samme emittent. Denna gräns sänks nu till ; detta innebär att enfond måste ha minsl 20 olika fondpapper i sin portfölj. Gränsen kan höjas till10% under förutsättning alt det sammanlagda innehavet av sådana fondpapper inleöverstiger . En fond med en sådan sammansättning på sitt innehav kan alltsåha av fondens värde i fyra olika fondpapper och resterande i12 olika fondpapper. För särskilda slags fondpapper främst obligationer ellerandra skuldförbindelser kan gränserna för innehav av ett enskilt fondpapperhöjas lill 25 eller . Degränser som satts upp i denna paragraf relateras lill innehavet och inle som inuvarande aktiefondslag till situationen vid förvärvet. Bestämmelsen följerEG: s direktiv. Bestämmelsen kan medföra den konsekvensen att en fond genomkursförändringar, uppköp eller dylikt utan egen förskyllan kommer altöverskrida någon av de tidigare gränsvärdena. Fonden måste då sälja moisvarandemängd fondpapper så att innehavei ryms inom gränsen. Vid en sådan försäljningskall dock alltid skälig hänsyn las lill fondandelsägarnas intressen. Härmed börförstås att sådana överskridanden som kan bedömas bli varaktiga skalljusteras. En utförsäljning bör också kunna avvakta det mest gynnsammatillfället sett ur andelsägarnas perspektiv. Begränsningarnai 19§ gäller inte för värdepappersfonder som har fått särskilt tillstånd attinneha obligationer och andra skuldförbindelser utfärdade eller garanterade aven stal, en kommun, en statlig eller myndighet, eller något allmäntinteraationellt organ som har godkänts av regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bankinspektionen under förutsättning att de härrör från minst sexolika emissioner och alt inle något av förvärven överstiger avfondens värde. Särskilttillstånd enligt första stycket lämnas av bankinspektionen i samband med attinspektionen godkänner fondbestämmelserna. (21 §3 st) Sådanaobligationer och andra skuldförbindelser som utfärdats av staten eller enkommun har traditionellt ansetts vara förknippade med en låg risk. De fårdärför förvärvas utöver de begränsningar som framgår av 19 §. För dessa gällerdock den begränsningen att för det fall det är fråga om samme emittent tillgångarna skall härröra från minst sex olika emissioner och alt inlevärdepapperen i någon av emissionerna överstiger av fondens värde. 65 5 Riksdagen1989/90. I .sami Nr 153 Envärdepappersfond skall ha etl särskilt tillstånd för all få placera enligtdenna regel. Ett sådani tillstånd lämnas av bankinspektionen i samband med altinspektionen godkänner fondbeslämmelserna för den aktiefond som har angett har för avsikt all placera enligt denna paragraf. Bankinspektionenfår för en enskild värdepappersfond besluta att avvikelse får ske från villkorsom anges i 19 och 20 §§ från det verksamheten påbörjades,under förutsättning att bestämmelserna om lämplig fördelning av placeringarna i17 § följs, (ny) Enligtnu gällande lag har bankinspektionen i 21 § möjlighet all ge dispens frånplaceringsbestämmelsernas begränsningar om det finns särskilda skäl. Någonsådan bestämmelse ger EG-direktiven inte utrymme för. Däremot bör del av rentpraktiska skäl finnas en möjlighet för bankinspektionen all medge all ellfondbolag för en nystartad fond får överskrida gränserna för placeringar i 19och 20 §§ . Fonden måste dock alltid beakta den grundläggande bestämmelsen omriskspridning i 17 §. får av fondens värde ingå andelar iandra fonder. Om fonderna har samma förvaltare eller direkt eller indirekt harsamma ledning eller ägare som den egna fonden, får förvaltaren inle ta ut någonavgift för förvärv, förvaltning eller inlösen av andelarna, (ny) Fondernahar fått en begränsad rätt alt förvärva andelar i andra fonder. Det görs inte någonskillnad mellan andelar i svenska eller utländska fonder. Av detta skäl haruttrycket förvaltare valts. Det omfattar således för svenskt vidkommande ettfondbolag. Anledningen till den snäva gränsen är framför allt risken för ettalltför stort korsvist ägande som det finns risk atttransaktionskostnaderna blir betydligt större än om fonden förvärvar värdepapperdirekt för egen del. Denna form av indirekt ägande kan också, om den intebegränsas, medföra att de restriktioner som ställts upp i olika sammanhang kanöverskridas eller åtminstone vara svåra att kontrollera. Tillgångarna enligt 19 §får inte överstiga 1. föraktier, av röstvärdet för samtliga av emittenten utfärda de aktier, eller 2. förobligationer och andra skuldförbindelser, av emitten tens utestående lån om de inte är utfärdade eller garanterade av en stat, en kommun, en statlig eller myndighet, eller något allmänt inter nationellt organ som har godkänts av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen. Om ett fondbolag förvaltarfler värdepappersfonder gäller bestämmel serna i första stycket om röstvärdesbegränsning det sammanlagda aktiein nehavet i fonderna. (22 §) 66 Ifråga om aktier får tillgångarna aldrig överstiga av röstvärdet för samtligaemitterade aktier. Denna regel finns i nuvarande aktiefondslag. Den syftarnärmast till att begränsa en fonds möjligheter att skaffa sig kontroll över ettenskilt förelag. Bestämmelsen har mött kritik från flera remissinstanser somhävdat all den föreslagna lydelsen är väsentligt strängare än vad EG-direktivenger uttryck för. I EG-direktiven nämns begränsningen "significanlinfluence" som vid elt första påseende ger intryck av en betydligtliberalare instäUning. Jag har dock erfarit att del engelska uttrycket avsettatt återspegla en situation snariik den nu gällande svenska. Jag ser därföringen anledning att ändra den nu gällande gränsen om . De svenska fondernatorde enligt min uppfattning härigenom inte komma i ett sämre läge änmotsvarande utländska fonder. Ennyhet såvitt rör obligationer och andra skuldförbindelser är att en fond intefår förvärva av samma eminents uteslående lån. Denna regel utgör ettkomplement till riskspridningsreglerna och har sitt ursprung i EG: s regler. Röstvärdesbegränsningenför aktier i första stycket omfattar del sammanlagda aktieinnehavet i defonder som förvaltas av ett och samma fondbolag. Aktier,konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning får förvärvas till en värdepappersfond utan hinder av bestämmelsernai 19 § första stycket, om förvärvet gmndas på fondens tidigare innehav. Omsådant förvärv sker, skall bestämmelserna i 19 § andra stycket tillämpas. (21§4 st) Trotsde begränsningsregler som redogjorts för ovan får en fond delta i enfondemission eller nyemission som har samband med fondens tidigare innehav avaktier i det emitterande företaget. Sådana aktier skall dock avyttras så snartdet är lämpligt. En motsvarande regel finns i den nuvarande aktiefondslagen.Paragrafen har utformats i enlighet med lagrådets förslag. Ettfondbolag får för en värdepappersfond handla med optioner och terminskontrakteller andra likartade finansiella instrument i syfte all effektiviseraförvaltningen av fondens tillgångar eller för att skydda fondens tillgångar motvalutakursförluster eller andra risker, (ny) Undervissa omständigheter får en fond handla med optioner eller terminskontrakt ellerlikartade finansiella instrument. Bestämmelsen har behandlats i den allmännamotiveringen avsnitt 4.2. Somframgår av kommentaren till 9 § skall det av fondbestämmelserna framgå om fonden har för avsikt att handla med optioner och terminer. fondbestämmelserna bör dåkrävas en redogörelse för hur denna handel Prop. 1989/90:153 skall bedrivas ochvilket syfte fonden har med handeln. Med hänsyn till dessa instrumentsspeciella karaktär bör bankinspektionen ägna fondbestämmelserna i detta hänseendesärskild uppmärksamhet. Bankinspektionen bör vidare ha särskild uppsikt överde fonder som handlar med optioner och terminer. Förvarje värdepappersfond skall finnas en aktuell informationsbroschyr om fondenoch dess verksamhet. Broschyren skall innefatta fondbestämmelserna samt deytteriigare uppgifter som behövs för all man skall kunna bedöma fondensverksamhet. Genomatt fondbolagen i flera avseenden vid utformandet av fondbestämmelserna gesökade möjligheter att själva bestämma inriktningen på verksamheten i en fond,t.ex. placeringsinriktning och utdelningspolicy, kommer en fond inte att varaden andra lik. Detta medför för placerarna att de i högre grad än förnärvarande har behov av information från de olika fonderna om deras verksamhetinnan de förvärvar andelar. Större krav bör därför ställas på fonderna atttillhandahålla lättillgänglig information om sin verksamhet. Enligt EG:sdirektiv ställs större krav på redovisning och rapportering än enligtnuvarande svensk lag. Enligt direktiven är fonderna också skyldiga atttillhandahålla prospekt beträffande fondverksamheten. Fondbolagenbör således för resp. fond ha en broschyr som innehåller den information som enplacerare bör ha rätt att kräva. Det närmare innehållet i en sådan broschyr börlämpligen överlåtas till bankinspektionen att bestämma. Informationsbroschyrenskall uppdateras så fort något väsentligt förhållande som kan påverkaplacerarnas investeringsbeslut har förändrats. Till broschyren skall fogas densenaste årsberättelsen och i förekommande fall den halvårsredogörelse somkommit ut därefter. Regeringenbör bemyndiga bankinspektionen att utfärda de föreskrifter som behövsbeträffande vilka uppgifter som broschyren skall innehålla för att bl.a.uppfylla EG-direktivens krav. Fondbolagetskall för vaGe fond som bolaget förvaltar, lämna 1. enårsberättelse från räkenskapsårets utgång, 2. enhalvårsredogörelse för räkenskapsårets från halvårets utgång. Årsberättelseroch halvårsredogörelser skall innehålla den information som behövs för att manskall kunna bedöma varje värdepappersfonds utveckling och StäUning. De skall tillställas samtliga andelsägare och finnas att tillgå hosfondbolaget och förvaringsinstitutet. (36-38 §§) EG-direktivenställer krav på fonderna att de skall avge årsberättelser och halvårsredogörelser. Den nuvarande svenska lagen kräver också årsbe rättelser men därutöver kvartalsredogörelser. Några remissinstanser, där- 68 ibland AktiespararnasRiksJÖrbund och Akiiejrämjandet har motsatt sig Prop. 1989/90:153 förslaget.Även Jöndbörs är kritisk mot förslaget. Från flera förvaltare haremellertid framförts kritik mot kvartalsrapporternas kortsiktiga karaktär. Detfinns risk att fondbolagen lockas att söka en alllför kortsiktig strategi föratt hävda sig i konkurrensen som långsik-tighelen i placeringarna fåren mindre framträdande roll. Inför en alltmer internationaliserad marknad finnsdet också uppenbara fördelar med ett likartat regelsystem. Om större kravställs på information från fonderna torde det inte innebära någon väsentlignackdel för andelsägarna att kvar-lalsrapporterna ersätts medhalvårsredogörelser. Det finns inte heller något som hindrar den enskildafonden att lämna ekonomisk information med kortare mellanmm än vad somföreskrivs i lagen. Attfonderna enligt förslaget endast behöver avge årsberättelser ochhalvårsredogörelser ändrar inte deras skyldighet att på sedvanligt sättleverera de statistikuppgifter som fonderna är skyldiga att lämna. Istället för att i lagen räkna upp vilka uppgifter som årsberättelsen ochhalvårsredogörelsen skall innehålla bör regeringen bemyndiga bankinspektionenatt utforma de närmare föreskrifter som behövs. Av EG:s direktiv framgårdetaljerat de krav som direktiven uppställer. De överensstämmer i huvudsak mednu gällande svenska regler. Tiden för avlämnande av redovisningarna har ocksåanpassats till EG:s direktiv. Somframgår av avsnitt 4.5 kommer endast registrerande fonder all tillåtas iframtiden. Fondbolagen får härigenom möjlighet all sända rapporter ochårsberättelser lill de registrerade andelsägarna. haranfört alt skyldigheten all sända ut material till fondandelsägarna börinskränka sig till dem som särskilt begär att få material om fonden. Jaganser dock att visst material bör skickas ut till samtliga andelsägare. Enmöjlighet för att begränsa kostnaderna för utskick vore att sända ut förkortadeversioner av årsberättelser och halvårsredogörelser med en upplysning om varett fylligare material finns tillgängligt. Informationsbroschyren,den senaste årsberättelsen och i förekommande fall den halvårsredogörelse sompublicerats därefter skall, innan försäljning av andelar sker, erbjudas och påbegäran lämnas eller skickas till den som avser att köpa andelar i envärdepappersfond. Omfonden i övrigt genom reklam eller dylikt erbjuder allmänheten att köpa andelari fonden, skall det av erbjudandet framgå att det finns en informationsbroschyroch var den finns all få tag i. Ennyhet är att en presumtiv andelsägare skall få information om fonden innan hanbestämmer sig för all förvärva andelar. Bestämmelsen är av näringsrätlslig artvilkel innebär all en underlåtenhet alt följa bestämmelsen inte utan vidarekan åberopas av en andelsägare som gmnd för att ogilligförklara ett köp avandelar. Det kan däremot inle uteslutas all ell fondbolag kan bliskadeslåndsskyldigl gentemot andelsägaren med hänsyn till skadeståndsreglerna i47 §. Enandelsägare som avböjer den erbjudna informationen kan naturligt- 69 vis inle senare åberopaskadeståndsregeln. Fondbolaget får dock alltid Prop. 1989/90:153 ansesskyldigt att upplysa om att broschyren finns. Fondbolagetär vidare skyldigt att i reklam eller annan information om fonderna upplysa omatt del finns en informationsbroschyr och vär den kan erhållas. Informationsbroschyrer,årsberättelser och halvårsredogörelser skall ges in till bankinspektionen såsnart de färdigställts. Fondbolagenhar uttryckligen ålagts skyldighet att ge in redovisningarna tillbankinspektionen så snart de färdigställts. Fondandelaroch inlösen av Jondandelar Andelarna i envärdepappersfond skall vara lika stora och medföra lika rätt lill den egendom somingår i fonden. Värdetav en fondandel är fondens värde delat med antalet fondandelar. Fondens värdeberäknas enligt de grunder som bestämts i fondbeslämmelserna. Den egendom somingår i fonden skall värderas med ledning av gällande marknadsvärde. Fondbolagetskall fortlöpande och minst en gång beräkna och på lämpligt sättoffentliggöra fondandelsvärdet. (30 §) Hurfondens värde skall beräknas skall anges i fondbestämmelserna. Fondandelarnasvärde brukar beräknas . Värdet offentliggörs via TT i de flestarikstidningar dagen därefter. Enligt 9 § 11 skall det av fondbeslämmelsernaframgå var och hur andelarnas värde skall offentliggöras. Fondbolagetskall föra eller låta föra elt register över samtliga innehavare av andelar ifonden. Om registret förs med hjälp av automatisk databehandling gällerbestämmelserna i datalagen (1973:289) för ett sådant register. Fondbolagetskall till vaGe enskild fondandelsägare skriftligen bekräfta att hans fondandelsinnehavregistrerats. Av bekräftelsen skall framgå värdepappersfondens beteckning,fondbolaget och förvaringsinstitutet saml var informationsbroschyren,årsberättelser och halvårsredogörelser för fonden finns att få tag i. Somframgått av den allmänna motiveringen i avsnitt 4.5 skall endast registrerandefonder tillålas enligt förslaget. Fondbolaget har rätt alt liksom hittillsuppdra åt någon annan alt föra registret. Om registret förs med hjälp avautomatisk databehandling blir bolaget regisleransvarigt enligt datalagen. Kravetpå att fondbolaget skall föra register över samtliga andelsägare utesluter möjligheten alt förvallarregistrera andelsägarna. Bolaget skall också direkt till andelsägaren bekräfta hans eller hennes registrering vilkel inle vore möjligt om förvaltarregistrering tilläts. övergångsbestämmelsernaframgår hur nuvarande andelsbevisfonder skall Prop. 1989/90: 153 ändraslill registrerande fonder. Enfondandel skall, på begäran av en andelsägare, inlösas om det finnsmedel tillgängliga i värdepappersfonden. Om medel för inlösen behöver anskaffasgenom försäljning av fondens egendom, skall försäljning ske och inlösenverkställas . Skulle en sådan försäljning väsentligt kunnamissgynna övriga andelsägares intresse, får bolaget efler anmälan tillbankinspektionen avvakta med försäljningen. Underden tid som ell förvaringsinstitut förvaltar en värdepappersfond enligt 33 §får fondandelar inte säljas eller inlösas. (35 och 40 § 1 st) Enfond måste alllid hålla en viss beredskap för att lösa in andelar. Av dettaskäl har kravet på att tillgångarna i princip skall vara likvida ochomsättningsbara framhållits i kommentaren till 18 §. Dentidigare gränsen inom vilka försäljning skall ske för att anskaffalikvida medel har inte tagits med. Den föreslagna formuleringen innebär iprincip en skärpning men ger också utrymme för en anpassning från fall tillfall. Fonden måste dock alltid vara beredd att förklara sitt handlande. Upphörandeoch överlåtelse av fondverksamhet Förvaltningenav ett fondbolags värdepappersfonder skall tas över av respektivefonds förvaringsinstitut om 1. bankinspektionen återkallatfondbolagets tillstånd enligt 43 §, 2. bolaget enligt lag har trätt ilikvidation, eller 3. bolaget försatts i konkurs. vill upphöra med förvaltningen av en värdepappersfond, skallfondförvaltningen också överläs av förvaringsinstitutet dåverksamheten upphör.