prop · GD03127 · 1989-12-31 00:00:00 — För att skall kunna användas på avsett sätt behövs enändring i tullagstiftningen. Vi föreslår därför en regeländring itullförordningen, som ger genereU rätt att medverka itullkontroll av sjötrafik. I övrigt föreslår vi ett antal praktiska åtgärdersom bör skapa bra fömtsättningar för ett effektivt samarbete mellan tullverketoch . Polisiärverksamhet till sjöss bedrivs av såväl som sjöpolisen.Kustbevakningen verkar till havs, i kustvattnen, skärgårdarna samt i Vänem ochMälaren. Kustbevakningstjänstemännen har för sina ålagda arbetsuppgifter vissapolisiära befogenheter. Vihar övervägt olika organisatoriska former och uppgiftsmässiga alternativ tillnuvarande ordning för att bättre utnyttja sjöpolisens och kustbevakningensresurser. Vi har dock funnit att en fortsatt samordning men med gemensamverksamhetsplanering och närmare samarbete pä alla nivåer i de bådaorganisationerna ger bäst resultat. Vårtförslag till fortsatt samordning innebär också att regeringen ger kustbevakningenoch polisen i uppdrag att gemensamt göra en analys av behovet av polisiärverksamhet till sjöss med utgångspunkt från att nuvarande totala resurser intebehöver öka. Med analysen som gmnd görs en lämplig organisationsanpassning. Vimenar att med vårt förslag till bättre samverkan på alla nivåer mellan polisoch kustbevakning behövs inga särskilda polismän för samordningen. Vi harheller inte funnit skäl som talar för att tjänstemän behöverutökade polisiära befogenheter. Genomden samgmppering mellan de fyra regionala ledningarna i ochrespektive marinkommando/örlogsbas, som vi föreslog i vårt andra delbetänkandeoch som beslutade om vären 1988, har goda fömtsättningar för eneffektiv samverkan meUan och marinen skapats. I vårtslutbetänkande belyser vi därför bara tvä områden vad gäller möjligheterna attbättre utnyttja inom den s.k. tillträdeskontrollen. skall på begäran avansvarig militär chef kunna utnyttjas för att avvisa Prop. 1989/90:127 vissastatsfartyg som kränker territoriet, dels tillstyrker vi tillträdesskydds- Bilaga 1 utredningens förslag att även skall delta i arbetetmed bevakning av skyddsföremål. Ibetänkandet (SOU 1987:32) "För en bättre miljö", föreslogs att man skulleöverväga att föra samman och sjöfartsinspektionen till enorganisation för att bl. a. skapa fömtsättningar för en bättre tillsyn ochkontroll av sjötransporter med farligt gods. Vi har fått uppgiften att göradessa överväganden. Vihar vid vår analys visserligen funnit att det finns klara sammanhang mellankustbevakningen och sjöfartsinspektionen ifråga om vissa kontrolluppgifter ochinom delar av räddningstjänsten. Men vi anser att huvuddelen avsjöfartsinspektionens verksamhet är artfrämmande för och haren naturlig och nära koppling till övriga verksamhet. Viföreslår därför att nuvarande organisationsformer bibehålls men attmöjligheterna att utnyttja i tillsyns- och kontrollarbetet avsåväl sjötransporter av farligt gods som sjösäkerhetsarbetet tas bättre tiUvara.För att detta skall kunna ske krävs vissa ändringar i föreskrifter omfartygssäkerhet, transport av farligt gods och åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg. Vi föreslår bestämmelser som syftar till att påeget initiativ skall ha rättighet och skyldighet att medverka i aktuellatillsyns- och kontrollåtgärder. Vi föreslår också att på sammasätt som före skall kunna medverka i kontroll avtransport av fariigt gods. Statsmakternasbeslut om samlokalisering mellan och marinen innebär att debåda myndigheterna var för sig svarar för ledningen av respektive verksamhetoch att man gemensamt använder de sambands- och informationsresurser, somfinns i sjöbevakningscentralerna. Kustbevakningenskall i alla fyra regionerna, i takt med att samgmppe-ringarna genomförs, hamöjlighet att aktivt leda sitt arbete dygnet mnt. sambandstjänstskall skötas av personal i marinen. Närden beskrivna organisationsförändringen genomförts kan enligt vårbedömning nuvarande sambandscentraler i , ,, , , och avvecklas. En sådan avvecklingär nödvändig för att skapa ekonomiskt och personeUt utrymme för att bl. a.kunna leda verksamheten dygnet mnt vid de regionala ledningscentralerna. Vivill dock i sammanhanget peka på de riksdagsbeslut och uttalanden som finns omsambandscentralerna. Om man även i fortsättningen, av andra skäl än vad vi haratt beakta, skulle finna att dessa enheter skall vara kvar krävs särskildamedel. bör i så fall vara huvudman. Vihar i särskild ordning utrett och marinens gemensammasambands- och informationsresurser samt sambandsresurser.Rapporten har remissbehandlats och därefter överlämnats till ,marinen och för att de gemensamt skall kunna planera den fortsattautvecklingen. I vårt slutbetänkande behandlar vi därförbara sambands- och informationsfrågorna i ett övergripande per- Prop.1989/90:127 spektiv. Sjöräddningstjänstenär i räddningstjänstlagen uppdelad i två funktioner. svarar förefterforskning och räddning av människor, som är eller kan befaras vara isjönöd, och för sjuktransporter från fartyg (sjöräddning liv) medankustbevakningen svarar för räddningstjänsten, när olja eller andra skadligaämnen har kommit ut i vattnet (sjöräddning miljö). Vårt uppdrag har varit attredovisa på vilket sätt och i vilken utsträckning kan medverkaeller utnyttjas i en mera integrerad och samordnad sjöräddningstjänst och attbehandla frågan om ansvarsfördelning i detta avseende. Vihar övervägt möjligheten att ge huvudmannaskapet också försjöräddning liv och därigenom lägga hela sjöräddningsansvaret på en och sammamyndighet. Vi kan dock inte finna vare sig ekonomiska eller effektivitetshöjandeskäl för en sådan åtgärd. Den nuvarande modellen bygger på en mycketlångtgående samverkan mellan flera myndigheter och organisationer. För att dennödställde skall få hjälp på bästa sätt måste denna samverkansmodell gälla äveni framtiden oavsett huvudmannaskapet. har såväl för deninternationella som den nationella samverkan byggt upp en bra kompetens inomsjöräddning liv och har dessutom det samlade ansvaret för det övriga sjösäkerhetsarbetet. Sjöfartsverkethar genom avtal med uppdragit åt Radio att genom de trekustradiostationerna , och Radio bl.a. svara förden operativa ledningen av sjöräddningstjänst liv. På dessa tre kustradiostationer(huvudcentraler) har man ständig passning på aktuella nödfrekvenser, sköterefterforskning, är sjöräddningsledare vid insatser och svarar för drift ochunderhåll av materiel och lokaler. Avtalet reglerar också andra radiotjänster,som kustradiostationerna skall utföra t ex väderutsändningar, storm- och kulingvamingar,navigationsvarningar och läkarråd. Detfinns också tre s k undercentraler nämligen och Radiotillhörande marinen samt i . Dessa arbetar med desjöräddningsfall inom sina geografiska närområden, som delegeras frånrespektive huvudcentral. Räddningsledarskapet delegeras aldrig. Vihar undersökt två alternativ till nuvarande ordning. Det ena alternativetinnebär att den operativa ledningen i sin helhet överförs från nuvarandekustradiostationer till regionala ledningar. Nuvarandeundercentraler kan då avvecklas (, ) respektive samordnas() med . Detandra alternativet innebär att kustradiostationerna i och Göteborgäven fortsättningsvis är huvudcentraler och att huvudcentralen vid HärnösandRadio avvecklas. De fyra regionala ledningarna i bildarundercentraler till respektive Radio. Nuvarande treundercentraler kan då avvecklas eller samordnas på samma sätt som i föregäendealternativ. Vihar så långt det varit möjligt vägt alternativen mot varandra utifrån 16 operativa,beredskapsmässiga, tekniska och ekonomiska aspekter. Vi före- Prop. 1989/90:127slår att den framtida operativa ledningen av sjöräddningstjänst liv utfor-Bilaga 1 mas med och Radio som huvudcentraler och med de fyraregionledningarna i som undercentraler. Vårt förslag ger goda fömtsättningarför ett vidgat samarbete mellan huvudcentralerna (), undercentralema() och marinen (sjöbevakningscentralerna). Vi förordar dessutomatt berörda myndigheter får i uppdrag att utreda frågan om omlokalisering avledningscentralen för flygräddningstjänst (ARC/CEFYL). Vihar undersökt möjligheterna till ett ökat utnyttjande av kustbevakningensmiljöskyddsfartyg. Vi konstaterar att det finns ett intresse från fleramyndigheter och organisationer att för vissa ändamål och under vissa tideranvända fartygen. Fömtsättningarna för memtnyttjande är emellertid olika fränfall till fall. Vi föreslår därför att , utifrån vissaprincipiella utgångspunkter såsom beredskaps-, bemannings- och materidutmstningskrav,gör en marknadsanalys och i sitt budgetarbete direkt till regeringenavrapporterar hur och på vilka villkor miljöskyddsfartygen bäst bör kunna memtnyttjas. Föratt skall kunna bibehålla sin karaktär som självständig civilmyndighet är det viktigt att den får utvecklas efter sina egna fömtsättningar.Kustbevakningen ingår i den militära utgiftsramen och skall inordnas iöverbefälhavarens programplanering. Vi förordar att förnyade överväganden om programplaneringsmtinerför bör göras när erfarenheter har inhämtats från det inledandeåret. Tillbetänkandet fogas ett särskilt yttrande av experten . Förteckningöver remissinstanser som yttrat sig över Prop-1989/90:127 betänkandet (SOU1989:26) roll i ' den framtida sjöövervakningen. Efterremiss har yttranden inkommit från riksåklagaren, överbefälhavaren, chefen förmarinen, chefen för flygvapnet, , försvaretsrationaliseringsinstitut, , , ,, luftfartsverket, generaltullstyrelsen,, geologiska undersökning, statskontoret,, , ,länsstyrelserna i , , län, ,. Västernorrlandslän och , polismyndigheterna i , , ,och , , , , tjänstemännens centralorganisation/TCO ochcentralorganisationen /SR. Riksåklagarenhar bifogat yttranden av överåklagaren vid åklagarmyndigheten i ,samt av överåklagarna vid region-åklagarmyndigheterna i och Umeå.Länsstyrelsen i har bifogat yttrande av länspolismästaren iMalmöhus län och i yttrande av Sotenäskommun. Skrivelseri ärendet har inkommit frän militärkommando, ,(med bifogat yttrande av ), och . Propositionenshuvudsakliga innehåU....................... .... 1 Propositionenslagförslag....................................... .... 2 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde ... 4 1 Inledning......................................................... .... 4 2 Allmänt om kustbevakningensroll i samhällets sjöövervakning ... 5 3 Polisiär verksamhet till sjöss................................ .... 7 4 Tillsyn och kontroll av fartygoch transporter av farligt gods 8 5 ............................................. .. 10 6 Kustbevakningenssambandscentraler.................... .. 11 7 Kostnader........................................................ .. 12 8 Upprättat lagförslag........................................... .. 12 9 Hemställan....................................................... .. 13 Bilaga1 Sammanfattning av kustbevakningskommitténs betän kande SOU 1989:26 roll i den framti da sjöövervakningen............................... .. 14 Bilaga2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet SOU 1989:26Kustbevakningens roll i den framtidasjöövervakningen....................... .. 18 NorstedtsTryckeri, stocktiolm 1990 19