prop · GD03102 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är sannolikt att dennasituation kan komma att förstärkas genom att den nuvarande grund-sfin läggssamman med bl. a. påbyggnads-sfi inom ingasärskilda kompetenskrav på lärare föreligger. SÖbör ges i uppdrag att pröva om nuvarande kompetensregler för lärare i grund-sfiär rätt utformade eller om de medfört att lärare eller cirkelledare som harreella förutsättningar för att undervisa i grund-sfi på ett fullgott sätt intefått sådan kompetens. 3.11 Behov av uppföljning och utvärdering Detär nödvändigt att noga följa upp och utvärdera om det nya systemet för svenskundervisning är ekonomiskt och organisatoriskt effektivt och, inte minst viktigt, att undervisningen ger deltagarna de avsedda kunska perna. Det är av stor vikt att ett schabloniserat statsbidragssystem noga följs upp. Stora krav på uppföljning och utvärdering måste således ställas. Jag avser därför att senare återkomma till regeringen med förslag om att SÖ skall ges i uppdrag att i samråd med RRV och statskontoret och efter samråd med inkomma till regeringen med förslag till ett redovisningssystem som möjliggör uppföljning och utvärde ring av statsbidragssystemet. Jag avser att i samband med budgetproposi tionen för /92 återkomma till regeringen med förslag om hur ett sådant system skall utformas. Startpunktför det nya systemet Mittförslag: Den nya ordningen för grund- sfi bör träda i kraft den 1 januari 1991.Ändringarna såvitt gäller den lägre timersättningen för grund-sfi bör dockträda i kraft . Skälenför mitt forslag: Statsrådet kommer, som jag har angett, attsenare föreslå ett nytt system för ersättning till kommunerna i sambandmed flyktingmottagande som avses träda i kraft . Jag anseratt omläggningen av grund-sfi bör ske från samma tidpunkt. Kommunerna, men ävenövriga berörda, ges härigenom en rimlig tid för att planera inför omläggningen.Tidpunkten är även vald med hänsyn till det kommunala budgetåret. Denlägre timersättningen bör dock kunna upphöra att utgå redan fr. o. m. den 1juli 1990. 3.13 Övergångsbestämmelser m. m. och får bedrivas även för demsom avslutat eller påbörjat grund-sfi enligt nuvarande bestämmelser senastunder . Den lägre timersättningen får utgå t. o. m. den 31december 1990 för dem som deltar i sådan grund-sfi som påbörjats före den 1juli 1990. Övergångsbestämmelsernapunkterna 3-5 till lagen om grundläggande svenskundervisning för invandrare börkunna utgå. Vidare bör en ändring av formell natur göras i 10 §. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag tilllag om ändring i lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning förinvandrare. 5 Anslagsfrågor för /91 C 5.Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. 1988/89 Utgift 1989/90Anslag 1990/91 Förslag 223 847000 333 596000 277316000 Från anslaget betalaskostnader för statsbidrag till grundläggande svenskundervisning (grund-sfi) ochpåbyggnadsundervisning inom studieförbund (påbyggnads-sfi). De grundläggandebestämmelserna om grund-sfi finns i lagen (1986: 159) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare. För grund-sfi lämnas statsbidrag tillkommunerna enligt be- stämmelserna i förordningen(1986:207, ändrad 1988:813) om grundlag- Prop. 1989/90: 102 gandesvenskundervisning för invandrare. För påbyggnads-sfi i studieförbunden utgårstatsbidrag enligt bestämmelserna i förordningen (1986:208, ändrad 1988:814) omstatsbidrag till studiecirklar i påbyggnadsundervisning i svenska språket förinvandrare. Statsbidrag utgår med . i grund-sfioch med . i påbyggnads-sfi inom studieförbunden. Uranslaget betalas även kostnader för fortbildning av lärare, pedagogisktutvecklingsarbete och viss kompetensgivande utbildning för lärare. () utgårfrån ett i princip oförändrat antal undervisningstimmar för grund-sfi. SÖföreslår vidare att medel anvisas för s. k. tidigare invandrare underytterligare . SÖ utgår från ett oförändratantal undervisningstimmar för påbyggnads-sfi. SÖ beräknar ytterligare 1 800undervisningstimmar till kommuner som har färre deltagare än sex i grund-sfiunder budgetåret och som inte kan samordna sin undervisning med annan kommuneller grundvux. Kostnaderna härför beräknar SÖ till . SÖ begär bemyndigande attbelasta anslaget med kostnader för stödåtgärder för kursdeltagare medfunktionshinder. SÖ bedömer att totalt . erfordras till särskildaåtgärder för deltagare med funktionshinder i grund-sfi. SÖ föreslår att statsbidragetför grund-sfi räknas . och attstatsbidraget för påbyggnads-sfi i studieförbund räknas . 30öre, varav . för studieförbundens centrala administration. avsätts för fortbildning, pedagogiskt utvecklingsarbete och viss kompetensgivande utbildning för lärare. SÖberäknar medelsbehovet under anslaget för /91 till . Jaghar i det föregående föreslagit att den nya ordningen för svenskundervisningenskall träda i kraft . Detta innebär att för kommande budgetårbehöver resurser beräknas både för undervisning enligt nuvarande system ochenligt det nya. Såvittgäller nuvarande system beräknar jag resurser enligt följande. För grund-sfiunder tredje och fjärde kvartalet 1990 beräknar jag ett behov av , vilket motsvarar hälften av vad jag beräknat för grund-sfi under innevarande budgetår. För påbyggnads-sfi inom studieförbunden under /91 beräknar jag , vilket motsvarar vad jag beräknat för ändamålet för inneva rande budgetår. Schablonbidragtill kommunerna utgår med . 1989/90: 102 undervisningstimmei grund-sfi. Schablonbidraget bör höjas med . Förpåbyggnads-sfi inom studieförbund utgår för innevarande budgetår ettschablonbidrag med . För kommande budgetår börstatsbidrag utgå med . perstudietimme för studieförbundens centrala administration, en ökning med 15 öreper timme samt oförändrat . för uppsökande verksamhet ochbarntillsyn. Förgrund-sfi under andra och tredje kvartalet 1990 beräknar jag således en kostnadav . Förpåbyggnads-sfi inom studieförbund under /91 beräknar jag ensammanlagd kostnad av . Förgrund-sfi för invandrare som kommit till före (s. k.tidigare invandrare) beräknar jag ett oförändrat behov av 53 600undervisningstimmar. Kostnaderna härför beräknar jag till . Såvittgäller statsbidrag för den nya grund-sfi, som påbörjas , harjag beräknat kostnader enligt det följande. Inledningsvisvill jag erinra om att statsbidrag för grund-sfi för flyktingar och andra somomfattas av det kommunala flyktingmottagandet betalas ut till kommunerna inomramen för den schablonersättning för flyktingmottagande för vilken invandrarministernsenare kommer att föreslå medel anvisade under tionde huvudtiteln. Minmedelsberäkning under förevarande anslag baseras således på beräknad omfattningav grund-sfi för de övriga invandrare, som kommunen har skyldighet att anordna undervisningför. Jagberäknar att sådan undervisning kommer att påbörjas för 4 500 invandrare underförsta . Enligtdet förslag till statsbidragsbestämmelser, som jag tidigare lagt fram, ärprincipen den att kommunen skall få ett statsbidrag uttryckt i kronor för varjedeltagare i grund-sfi. Detta belopp räknas fram genom att talet 58multipliceras med ett givet belopp för undervisningstimme, som fastställs i detårliga budgetarbetet. Jag föreslår att ifrågavarande belopp skall vara ,vilket är samma belopp som jag tidigare föreslagit skall utgå för den grund-sfisom kommer att anordnas enligt nu gällande regler.Statsbidraget per deltagare i grund-sfi blir då . Det totalastatsbidraget på årsbasis för 4 500 deltagare i grund-sfi blir då 99 milj. kr.Enligt de regler för utbetalning av statsbidraget, som jag harföreslagit, bedömer jag dock att endast hälften av det sålunda framräk-nadebeloppet kommer att belasta /91. Jag beräknar såledeskostnaderna förgrund- sfi till 49,5 milj. kr. Såsomjag i det föregående anfört skall kommunens skyldighet beträffande grund-sfifr. o. m. omfatta även dem som har rätt till grundvux ellerantagits till särvux. Förändringen innebär att medel för dessa invandrare vadavser svenskundervisning skall belasta dels förevarande anslag, dels anslagunder tionde huvudtiteln. I budgetpropositionen /91 har under anslaget C 1. 1989/90: 102 Bidrag tillkommunal utbildning för vuxna medelsberäkningen utgått ifrån att 2 800invandrare skall få sin grund-sfi inom ramen för grundvux, vilket innebär195000 undervisningstimmar till en kostnad av 60 milj. kr. på helårsbasis.Eftersom förändringen föreslås genomföras fr. o. m. skallca. kr., som beräknats under C 1., inte belasta det anslaget. För attuppnå detta kommer jag att föreslå regeringen att skolöverstyrelsenskall innehålla från tim-ramen för grundvux. Förfortbildning och viss kompetensgivande utbildning av lärare samt pedagogisktutvecklingsarbete har för innevarande budgetår beräknats . De förslagtill förändringar av utbildningen, som jag föreslagit i det föregående, medförett ökat behov av insatser inom dessa områden under nästa budgetår. Jagföreslår därför att en särskild engångsinsats om 5 milj. kr. härför görs.Sammanlagt beräknar jag 10 milj. kr. för dessa ändamål under budgetåret1990/91. Totaltberäknar jag under detta anslag ett medelsbehov av . Timersättning vid vissa vuxenutbildningar 1988/89Utgift 144 785000 1989/90 Anslag 132 753000 1990/91 Förslag 106 500000 Frånanslaget betalas utgifter för timersättning vid grundutbildning för vuxna ochvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda samt vid grundläggandesvenskundervisning för invandrare enligt förordningen (1986: 395) om timersättningvid vissa vuxenutbildningar. Frånanslaget betalas även studiesocialt stöd vid vissa kurser i teckenspråk. () föreslår att ersättningen till studerande medinkomstbortfall höjs . CSNföreslåratt 71,5 milj. kr. anvisas för timersättning vid grundutbildning förvuxna (grundvux) och vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux)och att 83,2 milj. kr. anvisas för timersättning vid grundläggande svenskundervisningför invandrare (grund-sfi). CSNföreslår att 3,4 milj. kr. anvisas för studiesocialt stöd vid vissa kurser iteckenspråk. Jagförordar att det högre beloppet i timersättning för deltagare i grundut bildning för vuxna (grundvux), i vuxenutbildning för psykiskt utvecklings störda (särvux) samt i grundläggande svenskundervisning för invandrare 24 (grund-sfi) höjs frånnuvarande . Det lägre beloppet i Prop. 1989/90:102timersättning beräknar jag oförändrat till . Somjag tidigare förordat bör inte någon lägre timersättning betalas ut för studieri grund-sfi som påbörjas fr. o. m. . För studerande sompåbörjat grund-sfi före detta datum bör dock den lägre timersättningen utgåäven . Jag beräknar 2 milj. kr. för detta ändamål. Såvittgäller den högre timersättningen har jag beaktat att grund-sfi kommer attförlängas till i genomsnitt per deltagare.Kostnaderna för den högre timersättningen i grund-sfi beräknar jag till 39,3milj. Såvittgäller grundvux har jag vid mina kostnadsberäkningar tagit hänsyn till att timramenenligt vad jag redovisat under anslaget C 5. Undervisning för invandrare isvenska språket m. m. bör minskas med . Jag beräknar kostnadernaför timersättning inom grundvux och särvux till 61,2 milj. kr. Jagberäknar slutligen kostnaderna för studiesocialt stöd till teckenspråkskurser till4 milj. kr., vilket innebär en uppräkning med . Härigenom bör ett ökatantal föräldrar få möjlighet att delta i teckenspråksutbildning under kommandebudgetår. Jagberäknar således ett totalt medelsbehov under anslaget på 106,5 milj. kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. anta förslaget till lag omändring i lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare, 2. godkänna vad jag har förordatom en sammanläggning av den grundläggande svenskundervisningen medpåbyggnadsundervisningen och en utökad skyldighet för kommunerna att anordnaundervisning, 3. godkänna vad jag har förordatom en förändring av statsbidragssystemet för grundläggande svenskundervisningför invandrare, 4. godkänna vad jag har förordatom att den lägre timersättningen avskaffas för deltagare i grundläggandesvenskundervisning för invandrare, 5. godkänna vad jag har förordatom timram för påbyggnads-sfi inom studieförbund, 6. godkänna vad jag har förordatom timram för grund-sfi för tidigare invandrare, 7. till Undervisning forinvandrare i svenska språket m. m. för /91 anvisa ettförslagsanslag på , 8. godkänna att . avde medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften /91 användsför att finansiera anslaget Timersättning vid vissa vu.xenut- Prop. 1989/90:102 bildningar, 9.till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar för /91 anvisaett förslagsanslag på . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Bilagal Prop.1989/90:102 Intentioner och verklighet, en uppföljning av sfi-reform(R 89:44 Rapporter) (), som tillsammans med länsskolnämnderna har tillsynsansvaret för sfi,beslöt att göra en uppföljning av sfi-reformen. Uppföljningen hargjorts i enkät- och intervjuform. Resultaten avsågs ge underlag för enbedömning av behovet av eventuella åtgärder. Inhämtade uppgifter grundar sig ihuvudsak på förhållandena under /88. Avrapporten kan bl. a. följande uppgifter inhämtas. Grund-sfianordnas i 258 av landets 284 kommuner. Nio kommuner skickar invandrarna till sfi-undervisning i annan kommun. Kommunerna har uppgett att det totaladeltagarantalet /88 varit 22447. Statsbidraget för sammabudgetår beräknades utifrån 20208 deltagare. Denna skillnad beror troligen påatt vissa kommuner genom att rationellt utnyttja resurserna fått ut flerundervisningstimmar än vad kommunens statsbidrag är uträknat på. /88 anordnades grund-sfi i 167 kommuner i anslutning till komvuxeller genom en sfi-skola (), i 76 kommuner genom studieförbunden(29,), i 12 kommuner genom folkhögskola (4,), i 2 kommuner på annat sätt(0,). Ett femtontal kommuner har beslutat att flyttaundervisningen från studieförbund/folkhögskola till komvux/sfi-skola, bl. a. och . Fördelningenpå timmar mellan olika utbildningsanordnare är något annorlunda. 46,avundervisningsvolymen ligger på komvux eller på sfi-skola. 50,liggerpå studieförbunden och 2,på folkhögskolan. I32 kommuner har man beslutat att förlägga undervisningen till fler än en anordnareenligt följande: 2 anordnare: 24kommuner 3 anordnare: 4kommuner 4 anordnare: 1 kommun 5 anordnare: 3kommuner 1de flesta kommuner med fler än en anordnare förekommer samarbete mellan anordnarefrämst i frågor rörande deltagarbyte och bedömning. Samarbetet är mindre frekventvad gäller åtgärder för deltagare med särskilda behov. Åtskilligakommentarer i enkätsvaren pekar på problem vad gäller t. ex. kontakt, samarbeteoch enhetlighet i kommuner med flera anordnare. 1 kommuner med endast en anordnarepåvisas administrativa, ekonomiska och pedagogiska vinster. Avlageri (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare och förordningen(1986:207) om grundläggande svenskundervisning för invandrare framgår bl. a.att kommunen ansvarar för antagning och avslutande av kurs för denenskilde deltagaren, utfärdar intyg över genom- Prop. 1989/90: 102 gången kurssamt svarar för samråd med arbetsgivare och den lokala arbetstagarorganisationeni fråga om arbetstagares deltagande i undervisningen. Om kommunen väljer attförlägga undervisningen till annan anordnare än komvux kan beslutanderätten idessa frågor inte delegeras till anordnaren. Det visar sig emellertid att 2/3av kommunerna med studieförbund som anordnare har överlåtit ansvaret föravslutande av kurs till anordnaren. Kommunernaär skyldiga att informera invandrarna om deras rätt till svenskundervisning.Enligt enkätsvaren har kommunerna en omfattande information till de nyanländainvandrama medan informationen till de s. k. tidigare invandrarna, dvs. de somkom till före , inte är lika omfattande.Informationen till de tidigare invandrarna har dock ökat avsevärt /89. Därmed har bristen på tillgängliga undervisningsresurserför denna grupp blivit än mera uppenbar. Irapporten konstateras att läramas kunskaper och erfarenheter tas väl tillvaravad gäller bedömning av invandrarnas förkunskaper vid intagning till kurs ochfördelningen av deltagarna på olika grupper. Enkätsvaren visar även attkommunerna överlag följer den av SÖ rekommenderade bedömningsmodellen. Idet gamla sfi-systemet hände det ofta att grundvux-berättigade invandrareförst läste sfi för att därefter ev. gå över till gmndvux. Med det nya systemethar detta upphört. Kommunerna bemödar sig om att redan från början ge invandramarätt utbildning. 1 rapporten dras den slutsatsen att sedan kommunerna fått ettsamlat ansvar förgmnd-sfi, slussas invandrarna i betydligt större utsträckningän tidigare till rätt utbildning. Reformens syfte torde därmed ha uppnåtts. Trefjärdedelar av kommunerna anger att väntetid mellan anmälan till grund-sfi ochkursstart förekommer. I kommuner med väntetid anger väntetiden till 1-2månader, , och till mer än 6månader. Väntetiden för att påbörja utbildning i grund-sfi är alltså i deflesta kommuner relativt kort. Det vanligaste skälet till väntetiden är fåanmälningar. Andra skäl är lärarbrist, lokalbrist och kommunernas strävan attskapa kunskapsmässigt homogena grupper. Inästan alla kommuner med mer än en grupp förekommer att deltagarna bytergrupp. Hälften av dessa kommuner anger att gmppbyten sker kontinuerligt underkursens gång. 1 majoriteten av kommunerna sker sammanslagning av grupper närantalet deltagare minskar. Enligtgällande bestämmelser skall undervisningen bedrivas kontinuerligt under åretmed uppehåll endast för semester. Av SÖ:s utvärdering framgår att ju mindrekommunen är desto längre sommaruppehåll har man. Det långa sommaruppehålletförklaras med brist på barntillsyn/fritidsverksamhet för skollediga barn undersommaren, svårt att motivera deltagarna att studera och lättare att få arbeteunder sommaren. 160 kommuner har uppehåll , 47 har 7-8 veckoroch 45 kommuner . En av de viktigasteutgångspunkterna i förarbetena till reformen var att Prop. 1989/90: 102 skapaett flexibelt system där de olika deltagarna skulle kunna få en undervisningsom till uppläggning och omfattning var anpassad till deras olikaförutsättningar och behov. 1/4 av kommunerna erbjuder alla deltagare olikamånga timmar och dag. 1/3 av kommunerna erbjuder deltagarna olikalånga kurser. I de mindre kommunerna, där behovet av flexibilitet är störsteftersom grupperna ofta är heterogena, erbjuds deltagarna oftast samma antaltimmar per kurs, och dag. SÖkonstaterar i sin rapport att den flexibilitet som finns inbyggd i systemetsåledes inte utnyttjas i önskvärd omfattning. Påfrågan om stödundervisning förekom anger 166 kommuner av de 228 som svarat attså var fallet. Av dessa är det endast 43 kommuner som avsätter en bestämd delav timresursen för stödjande åtgärder. I stora kommuner förekomstödundervisning mycket mera än i små. 1 de allra minsta kommunerna med endasten lärare förekom stödundervisning i . Siffranför studieavbrott är för hela riket . Procenttalet varierar mellan 1 och 82.1 de allra flesta komunerna följer man upp avbrotten. Endast tre kommunersvarar att så inte är fallet. Många deltagare som avbryter sina studier kommertillbaka vid senare tillfälle. Detta gäller till i de flestakommunerna. Ungefär hälften av dem som avbrutit i de minsta kommunernaåtervänder ofta eller . Att det är så få beror på att många av deltagarnaflyttar till större städer där det finns ett stort utbud av studier och arbete.1 nästan hälften av de kommuner där många kommer tillbaka för att fullfölja grund-sfiuppstår problem med att hitta lämplig grupp och väntetiden blir ofta lång. Ettannat svårt problem är att inga nya resurser genereras när de som avbrutit sinastudier återvänder till utbildningen. Enklar majoritet bland kommunerna har bildat kommunala samverkansgrupper. 1dessa ingår skolförvaltning/annan nämnd, anordnare, socialförvaltning,flyktingmottagning och arbetsförmedling, relativt ofta fritidsförvaltning ochibland polis och bostadsförmedling. Samarbetet mellan arbetsförmedling och sfi-anordnarefungerar sällan tillfredsställande. Deltagarna i gmnd-sfi får i vissa kommunerinte hjälp av arbetsförmedlingen förrän de är klara med sin grund-sfi vilketinnebär onödigt långa väntetider före fortsatta studier inom AMU. Detta i sintur får ibland till följd att invandraren läser påbyggnads-sfiinom studieförbund. Irapporten konstateras att förekomsten av samverkansgrupper visar att kommunernaöverlag försöker hitta formerna för ett bra mottagande av invandrarna. Samverkanförekommer i 200 kommuner när det gäller att anordna aktiviteter parallellt medgrund-sfi. Variationerna är dock stora från kommun till kommun. För hela riketgäller att praktik förekommer i , cirklar i svenska i , andrastudiecirklar i , idrott i och andra aktiviteter i . Vadgäller möjlighet att läsa påbyggnads-sfi är detta beroende av vilken kommun invandraren är bosatt i. I mer än 100 kommuner med grund-sfi 29 Det är, med undantag för storkommu- Prop. 1989/90: 102 nerna,vanligt med långa väntetider innan påbyggnads-sfin kan påbörjas. 1 många småkommunerpåbörjas påbyggnadskurser ytterst sällan. Rapportenavslutas med att uppföljningsresultaten sätts i relation till avsikterna medreformen samt att förslag till förändringar i den nuvarande sfi- undervisningenläggs fram. SÖkonstaterar att såvitt gäller grund-sfi är tillgängligheten relativt väl tillgodosedd.Kommunerna lägger ned ett stort arbete på att nå alla nyanlända invandrare ochlyckas bra med detta. Många kommuner har dock uppgivit att det är problem medatt få in alla i undervisningen. Den s. k. tvåårsregeln för kommunensskyldighet gör att allt fler kommuner tvingas utestänga invandrare frånundervisning i grund-sfi. En grupp som har svårare att följa undervisningen ärkvinnorna, dels på grund av gravidite-ter, dels därför att barntillsyn oftasaknas. Förde tidigare invandrarna är tillgängligheten inte lika väl tillgodosedd. Mångatidigare invandrare har genom ökade kommunala informationsinsatser anmält sig tillsvenskundervisning . Den timkvot som tilldelatskommunerna har då visat sig vara otillräcklig. finns det långa köer avtidigare invandrare till svenskundervisningen. SÖföreslår att den s. k. tvåårsregeln avskaffas och att de tidigare invandrarnainte särbehandlas. Alla invandare utan grundläggande kunskaper i svenska skallfå rätt att delta i statsbidragsberättigad undervisning upp till fastställdkunskapsnivå. Påbyggnads-sfiinom AMU bedrivs i betydligt mindre omfattning än vad man beräknat. 1 de länvars länsarbetsnämnder svarat på SÖ:s enkät ligger procentandelen på endast 17%av deltagarna i grund- sfi. 1 minst två län omfattar påbyggnadskursen ca 200lektioner i stället för de 300 lektioner som förutsatts. Betydligt färredeltagare än beräknat genomgår alltså påbyggnadskursen inom AMU. Samtidigtuppger personal på länsarbetsnämnderna och på AMU- center att invandrarnassvenskkunskaper efter grund- sfi är otillräckliga för fortsatta studier inom AMU. SÖföreslår att uppdelningen av sfi-undervisningen i en grund- och en påbyggnadsdelupphör och att en enhetlig, sammanhängande utbildning skapas. Vidareframhålls att det stora antalet anordnare med olika intressen ochförutsättningar för verksamheten leder till att systemet är mycket svåröverskådligt,i första hand för invandrarna men också för kommunala förvaltningar ochstatliga institutioner. Den uppsplittrade sfi-verksamhe-ten är ineffektiv ochorationell. Dessutom är det svårt för de ansvariga myndigheterna att följa uppoch utvärdera de samlade effekterna av verksamheten. SÖpekar också på de olikheter som finns mellan grund-sfi och påbyggnads-sfi inomstudieförbunden ifråga om lärarkompetens och krav på läroplan. Kommunenföreslås bli huvudman för all sfi-utbildning, inklusive den svenskundervisningsom ges på flyktingförläggningarna på uppdrag av statens invandrarverk. Idagsläget föreligger knappast skäl att begränsa kommunernas rätt att Prop.1989/90:102 välja anordnare för sfi- utbildningen, varför nuvarandebestämmelser om vilka som kan anordna grund-sfi bör upphävas.