prop · GD03135 · 1989-12-31 00:00:00 — Överföringfrån tiU konto som avses i andra och tredje styckena skall ske genomvalutabank. Hemtagning till från konto som avses i andra stycket 1 3och 6 samt tredje stycket skall ske genom valutabank. 3 § Förbudet mot att betala premie för livförsäkringtill utlandet i 7 § lagen (1990:000) om betalningar till och från utlandetgäller inte i fråga om utländsk medborgare som avser att vistas högst iSverige. 4 § Bestämmelsema om depåkrav i 8 § lagen (1990:000)om betalningar till och från utlandet gäller inte i fråga om fondpapper somrepresenterar en direkt investering i utlandet av en svenskjuridisk person. Dennaförordning träder i kraft . Sammanställningav remissyttranden över departe- Prop-1989/90:135 mentspromemorian (Ds 1989:74) Ny valutalag, s m.m. Efterremiss har yttrande avgetts av bankinspektionen, försäkringsinspektionen,kommerskollegium, . (), ,, riksåklagaren. , ,kammarrätten i , fullmäktige i riksbank, ,(), , ,(), , Svenska Fond-handlareförenignen,i (LO), (),(), Småföretagens ,, , , , ,, (), Företagens Uppgiftlämnardelegation(FUD) och . Kommerskollegiumhar överlämnat yttranden från och SydsvenskaHandelskammaren. Riksåklagaren har överlämnat yttranden frånåklagarmyndigheten i åklagardistrikt, åklagarmyndigheten i ,regionåklagarmyndigheten i och statsåklagarmyndigheten för speciellamål. 1 Arbetsgruppens förslag i stort 1.1 EG/EFTA-samarbetethar tagit ett stort steg framåt, haröverlämnat listor över vad som från dess sida betecknas som relevanta delar avEG:s regelverk (acquis communautaire) där samordnad reglering bör finnas inomett framtida EES. Vidare har fattats beslut om att inleda förhandlingar omett fördjupat samarbete mellan EFTA-ländema och EG. Slutligen pågår ett arbeteinom EG med utformningen av den inre marknaden på bl. a. kapitalområdet. Detkan inte uteslutas att detta nu pågående arbete och de kommande förhandlingamakan få betydelse för utformningen av valutabestämmelsema. Mot denna bakgrandifrågasätter kollegiet om en ny valutalag m. m. bör ges sin slutliga utformninginnan man åtminstone kan skönja resultatet av de kommande förhandlingama. 1.2 i (LO) LOanser att den föreslagna rättstekniska uppbyggnaden är acceptabel. fårändå anses som ett principsystem som kan komma att behöva ändras i 96 denmån nya beslut fattas i enlighet med valutarelaterade koder Prop.1989/90:135 eller föranleds av kommande förhandlingar mellan EG och EFTAangående Bilaga 3 finansiell integration. LOhar tidigare i yttranden angående ställning, kreditmarknadskommitténsslutbetänkande och riksbankfullmäktiges skrivelse fört framsynpunkter på avvecklingen av valutaregleringen, roll i denekonomiska politiken och de krav på ändringar som troligen och lämpligen kommer att aktualiseras av EG-förhandlingama. Viss kritik och en deländringsförslag har där förts fram. LO får på nytt hänvisa till dessauttalanden. Regelsystemetmåste dock ses som provisoriskt främst med tanke på kommande förhandlingar omen finansieU integration mellan EFTA och EG. De ändringar som därefter kanbehöva göras leder till tveksamhet angående den tänkta skattekontrollen.Speciellt har frågan om behandlingen av utländska bankfilialer inte berörts. Statensutlandsskuld uppgick vid utgången av /89 tiU 103,6 miljarder kr.eller av BNP. Detta förhållande utgör enligt TCO:suppfattning fortfarande ett potentiellt kraftfuUt hot mot en självständigsvensk ekonomisk politik där den fulla sysselsättningen prioriteras. Ett avskaffandeav valutaregleringen innebär att möjlighetema att föra en egen svensk ekonomiskpolitik minskas. Det är enligt TCO fortfarande för tidigt att nu helt avvecklavalutaregleringen. 1.4 Företagens Uppgiftslämnardelegation (FUD) Förslagenom en valutalag, om en ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, om enlag om betalningar till och från utlandet, om en ändring i taxeringslagen(1956:623) samt om en förordning om betalningar tiU och från utlandet innebärett omfattande och dyrbart uppgiftslämnande för banker och företag i övrigt. FUDavstyrker frän uppgiftlämnarsynpunkt förslagen till lag om betalningar tiUoch från utlandet, lag om ändring i taxeringslagen och förordning ombetalningar till och från utlandet. Bankinspektionenhar i sak inget att erinra mot de förslag som lagts fram av arbetsgrappen. Försäkringsinspektionenhar ingen erinran mot den föreslagna omlägg ningen av valutalagstiftningen. 7 1989/90. 1 saml Nr 135 Bilaga 3 Konsumentverketär positivt till att stora delar av den nuvarande valutaregleringen upphävs.Ett friare valutaflöde ger ett större utbud av finansiella tjänster, vilket påsikt kan tänkas stimulera en ökad konkurrens inom bank-och finanssektom ochdärmed också leda till förbättringar för hushållen. Enföratsättning för att denna utveckling ska bli positiv för hushållen är dockatt konsumentskyddet är väl tillgodosett. Utgångspunkten måste vara attutländska företag som är verksamma i lyder under svensk marknadsrätt.Hushåll som tar deras tjänster i anspråk ska i princip åtnjuta samma skydd somannars på den svenska marknaden, vilket även måste vara en föratsättning föratt uppnå konkurrensneutralitet. En särskild fråga i det sammanhanget är hurstor genomslagskraft vårt näringsrättsliga sanktionssystem elleröverenskommelser mellan och olika branscher t. ex."etiska regler vid kreditgivning" kan ha när det gäller företag somopererar från ett annat land. Andraosäkerhetsmoment är t.ex. utländska finansinstituts kapitaltäckningsregler ochhur tillsynen sker i dessas hemländer, d. v. s. om en betryggande solvens- ochsäkerhetsnivå upprätthålls. Denhittills genomförda och i föreliggande betänkande föreslagna fortsatta avregleringenav valutarestriktionema, ökningen av utrikeshandeln med varor och tjänster samtintemationaliseringen av kapitalmarknadema leder ofrånkomligen till svårigheteratt hävda svenska beskattningsintressen. Detta är erfarenheter som delas medandra stater som har genomfört eller håller på att genomföra motsvarandeliberaliseringar. Det är därför angeläget att även fortsättningsvis mycketaktivt arbeta för ett väsentligt ökat mellanstatligt samarbete både i skatteharmoniserings-och administrativt hänseende genom bl.a. multinationeUa konventioner ochdubbelbeskattningsavtal. avser att ägna ökad uppmärksamhetåt utlandsbeskattningsfrågoma. Riksskatteverkettillstyrker att valutalagen görs till en ren beredskapslag. Riksskatteverkettillstyrker också att insamling av uppgifter för betalningsstatistik ochskattekontroll regleras i en ny lag, den s. k. betalningslagen, att vissaundantag intas i en förordning om betalningar till och från utlandet samt attbeloppsgränsen höjs för uppgiftpliktiga betalningar som kontrolluppgiftsskyldighetenutvidgas. Statistiskacentralbyrån ser positivt på att statistikfrågorna tillmäts stor vikt vid uformningenav den nya valutalagstiftningen och tillstyrker de förslag som läggs fram av arbetsgrappen. Statistiskacentralbyrån anser att det trots detta föreligger en risk för att betalningsbalansstatistikens kvalitet försämras. Dessa farhågor gmndas på andra länders erfarenheter från avregleringar och på tidigare erfarenheter 98 vidavregleringen av varahandeln. Därtill kommer att valutaavregleringen Prop.1989/90:135 i sig medför att kapitaltransaktionema dels ökar i volym, dels blirmer Bilaga 3 komplicerade. Kammarrättentillstyrker att promemorieförslaget till ny valutalag läggs till gmnd förlagstiftning. Kammarrätten delar sålunda uppfattningen att en ny valutalagskall ha karaktären av en ren beredskapslag, som ger regeringen möjlighet attunder vissa föratsättningar förordna om valutareglering. Kammarrätten anslutersig vidare till förslaget i promemorian att de regler som behövs omstatistikinsamling och skattekontroll m. m. inte bör tas med i valutalagen utanges i annan lag och i viss utsträckning i av regeringen utfärdad förordning. Kammarrättenanser att de författningsförslag som läggs fram i promemorian innehåUsmässigti huvudsak kan godtas. Kammarrätten har dock synpunkter och erinringar ianslutning till detaljer i förslagen. 1.11 Fullmäktige i riksbank Fullmäktigetillstyrker i huvudsak lagstiftningen enligt de remitterade förslagen tillvalutalag och till lag om betalningar till och från utlandet. Riksgäldskontorettillstyrker bifall till förslaget. Kontoret noterar därvid särskilt attförslaget tillgodoser kontorets önskemål i fråga om krav på depåförvaring avobligationer eller andra skuldebrev i svenska kronor som förvärvas av utländskjuridisk person eller av fysisk person bosatt i utlandet. Denavveckling av valutaregleringen som skett är enligt SFF mycket positiv för densvenska samhällsekonomin. När valutaregleringen nu i allt väsentligt tagitsbort bör så starka garantier som möjligt ges för att regleringen inte återinförssom ett ekonomiskpolitiskt medel i fredstid. SFF är emellertid tveksamt till omkriteriema i lagförslaget för möjligheten att tillgripa valutareglering ifredstid är tillräckligt klargörande. Tillämpningen av prisregleringslagenvisar, enligt SFF: s mening, att ytterligare förtydliganden behövs i detnuvarande lågförslaget. SFF vill också framhålla vikten av att den svenskavaluta- och betalningslagen anpassas till utvecklingen av de internationellareglerna på detta område. Idepartementspromemorian föreslås att frågor kring statistik och skatte kontroll m. m. skall lösas vid sidan av ett eventuellt införande av ny valu- 99 talag.Föreningen delar denna uppfattning. Det förhållandet att valutalagen Prop.1989/90:135 är avsedd att tjänstgöra endast som en renkrislagstiftning mo- Bilaga 3 tiverar att andra intressen tillgodosesutanför den egentliga valutalagstiftningen. Föreningenstår helt bakom den liberalisering av den svenska valutaregleringen somföretagits främst och stödjer därför förslaget att nuvarandevalutalagstiftning upphävs. Föreningeninser emellertid behovet av en ren beredskapslagstiftning på området, vilkenkan tas i bmk vid krigsfall och liknande situationer. Således har föreningeningen erinran mot att en ny valutalag införs för sådana situationer. Det äremellertid viktigt att lagens tillämpning begränsas just tiU sådana mycketspeciella situationer. Sammanfattningsvisanser organisationen att det är positivt att den svenska valutaregleringenavskaffas och att valutalagen blir en ren beredskapslag. Föratomsynpunkter på tydligheten i valutalagens avgränsning och beloppsgränsen föruppgiftsskyldighet om betalningar, vill organisationen framhålla betydelsen avatt regelsystemet anpassas till utvecklingen av de intemationella reglerna pådetta område. Förbundetvälkomnar att den svenska valutaregleringens avskaffande nu föreslås blibekräftad genom att valutalagen åter blir en beredskapslag. Denkvardröjande reglering som ligger i lagen om betalningar till och från utlandetriskerar enligt förbundets uppfattning att få en konkurrenshäm-mande effekt påmarknaden för finansiella tjänster. Detta strider mot ambitionen i arbete medEG: s inre marknad och avsikten med de förhandlingar som förbereds mellan EGoch EFTA. Förbundetkan dock ha viss förståelse för att i avsaknad av andra lösningar på statistik-och skattekontrollproblematiken ett transaktionstvång tills vidare föreskrivs.Det är dock angeläget att arbetet på att finna andra lösningar forceras så atten beredskap finns att också på detta område anpassa sig till de regler EG kankomma att besluta. Valutaregleringenär en kvarleva sedan . Genom den föreslagna lagstiftningenbekräftas att valutalagen blir en beredskapslagstiftning, något som Företagarförbundetvälkomnar. Vadavser s. k. transaktionstvång m. m. instämmer i det remissyttrande som avlämnats av . Bilaga 3 Grossistförbundettillstyrker förslaget om ny valutalag som förbundet ser som en bekräftelse påatt den långvariga valutaregleringen därmed definitivt slopats. Grossistförbundetmotsätter sig inte den föreslagna lagen om betalningar till och från utlandetmen vill understryka vikten av anpassning till de regler som kankomma att utformas inom EG. Det är angleäget att vi här som på andra områdetanpassar oss till EG och inte behåller svenska särlösningar. har vid genomgång av det nya förslaget till valutalag intefunnit några synpunkter som skulle strida mot sjöfartsintressen. Detviktigaste med valutalagstiftningen är harmoniseringen av de internationella reglema,vilket man också har tagit hänsyn till i förslaget. SINDanser en långtgående anpassning till de konventioner och den praxis som finns iomvärlden vara av största vikt för den svenska industrins utveckling.Avskaffandet av den svenska valutaregleringen varett viktigt led i en sådananpassning. Promemorians förslag attge även kreditinstitut möjlighet att idkavalutahandel utgör ytterligare ett led. Borttagandetav många generella restriktioner i normalfallet får dock inte innebära ettavsägande av handlingsfriheten i ickenormala ekonomiska kris- och krisliknandesituationer. Likaså måste man under en mer liberal lagstiftning kunna försäkrasig om en fortsatt god uppgiftsinsamling och skattekontroll. SINDinstämmer därför i promemorians bedömning av behovet av de föreslagna lagamaoch har ej någa in vändningar mot den utformning de getts liksom ej heller motmöjligheten att utöka antalet valutabanker. 1.22 och Sydsvenska Handelskammaren Detär tillfredsställande att valutalagen fortsättningsvis blir en ren beredskapslag.Att rätten att införa valutareglering i fredstid kraftigt begränsas stämmerockså överens med de regler som är under utveckling inom EG. Bilaga 3 2.1 Valutalagens huvudsakliga utformning i promemorian föreslagna lagen föreslås valutareglering fömtom vid krigeller krigsfara - kunna tillämpas "om valutamarknaden och valutapolitikenutsätts för allvarliga påfrestningar till följd av utomordentligt stora kapitalrörelser." Fondhandlareföreningenavstyrker att den nya formen av valutareglering skall få tillämpas i sådanafall som de nu citerade. Det får således enligt föreningens uppfattning intevara så att man kan tillgripa valutareglering för att undanröja effektema av eller snarare symptomen i form av valutaflöden på en felaktigt fördekonomisk politik, vilket kunde bli fallet om man kunde sätta regleringen ikraft på så pass vaga gmnder. Den svenska regleringen bör under ingaförhållanden kunna utnyttjas i större utsträckning än motsvarande krisregleringinom EG-området. Fondhandlareföreningenanser att valutaregleringen skall förbehållas för krigssituationer och därmedjämförbara situationer. Bankföreningenanser det väsentligt att valutareglering inte tillgrips förrän det står klartatt de allvarliga påfrestningama inte utan skada kan bemästras med generellaekonomiskpolitiska medel. Detta framgår emellertid ingalunda av den föreslagnalydelsen; det bör komma till uttryck i lagtexten, t. ex. enligt följande tilläggi den föreslagna valutalagen 2 § första stycket 2: om valutamarknaden ochvalutapolitiken utsätts för allvarliga påfrestningar till följd avutomordentligt stora kapitalrörelser vilka inte kan bemästras med allmäntverkande ekonomiskpolitiska medel. Garantieri lagtexten för att en fullmaktslag tas i anspråk endast i extremsituationerär emellertid bräckliga. I kreditpolitiska utredningens betänkande (SOU1982:52, s. 24) konstaterades att den i lagen om kreditpolitiska medelförekommande inskränkande fömtsättningen "synnerliga skäl" och tidsbegränsningenför vissa kreditpolitiska medel i praktiken inte iakttagits av regeringen ochriksbanken. Utredningen ställde också frågan hur det egentligen kunde komma sigatt "verkligheten i så hög grad avvikit från intentionema".Förklaringen antogs av utredningen vara att det på detta område liksom inommånga andra delar av samhällelig verksamhet är lockande för de beslutande instansemaatt tillgripa regleringar. Bankföreningenfinner det mot denna bakgrand angeläget dels att en ny fullmaktslag påvalutaområdet verkligen ges en lydelse som bestämt anger foratsättningama för ianspråktagandeav fullmakten, dels att det under lagstiftningsarbetets vidare gång understryksatt dessa föratsättningar inte är tomma ord. 2.1.3Sveriges () Prop. SFFfinner det uppenbart att möjligheten att införa valutaregléring bör i finnasi händelse av krig eller krigsfara. Däremot ställer sig SFF ytterligt tveksamt tillförslaget att valutareglering också skall kunna tillgripas även i fredstid tillföljd av störningar på valutamarknaden. Denna del av förslaget skulle innebäraatt den nya valutalagen, tvärtemot avsikten, blir en oren beredskapslag. Denlösning man valt är att framhäva att kapitalrörelsema skall var utomordendigtstora och utsätta valutamarknad och valutapolitik för allvarliga påfrestningar. Ävenmed dessa förtydliganden i lagtexten kvarstår emellertid, enligt SFF:s mening,en betydande osäkerhet om den beskrivna situationen. Hur stora är egentligenutomordentligt stora kapitalrörelser och vad menas med allvarligapåfrestningar? Det är ofrånkomligt att lagförslaget kommer att kunna tolkas påskilda sätt, vilket är mycket allvarligt. SFF:s betydande tveksamhet till denna del av den föreslagna valutalagen förstärksockså av de exempel som ges i promemorian på andra beredskapslagar där manlåtit olika typer av kriser under fredstid utlösa möjlighet tiU reglering. Denallmänna prisregleringslagen t. ex. anger som ett kriterium för prisreglerandeföreskrifter att det "av annan orsak (än krig och krigsfara) uppkommitfara för allvarlig prisstegring inom riket på viktigare vam- eller tjänsteområden". Förtydligandeti lagtexten av under vilka förhållanden prisregleringar får vidtasöverensstämmer i stort med motsvarande kriterier i förslaget tiU ny valutalag.Det är fråga om allvarlig prisstegring inom viktigare områden. Med tanke på denfrekvens med vilken prisregleringslagen tillämpats, så framstår skyddet mot enliknande tillämpning av den föreslagna valutalagen som klart otillräckligt. Detmåste dock, enligt SFF:s mening, finnas möjlighet att använda valutaregleringäven i fredstid. SärskiU allvarliga situationer kan uppstå då påfrestningar påvalutamarknaden och valutapolitiken inte kan genom normalakreditpolitiska åtgärder. Tänkbara exempel på sådana lägen är svåra naturkatastofer,som jordbävningar, eller allvarliga olyckor, som haverier av kärnkraftsreaktorer.I dylika fall kan de stömingar som uppkommer i den svenska ekonomin vara såstora att det är motiverat att tillgripa valutareglering. Vadsom inger betänkligheter är möjligheten att använda valutaregleringen såsom instmmentför den ekomiska politiken. Det finns, enligt SFF:s förmenande, två altemativasätt att komma till rätta med detta problem. För det första kan tillämpningenav valutareglering i fredstid helt uteslutas. Detta innebär dock att man avhändersig möjligheten tiU varatareglering även i de fall som tidigare nämnts, vilketär en nackdel. För det andra kan kriterierna för de situationer i fredstidunder vilka valutareglering får tillgripas utformas ännu klarare än i detnuvarande lagförslaget. SFF vill understryka att ett förtydligande bordeformuleras så att det inte finns något tvivel på att valutalagen under ingaomständigheter kommeratt tillämpas på ett liknande satt somprisregleringslagen. SFF saknar i motiveringentill lagförslaget en diskussion av kopplingen Prop. 1989/90:135 mellanmöjligheten att i fredstid införa valutareglering och upprätthållandet Bilaga 3av den s.k. valutanormen. Valutanormen, som infördes , innebär att bytesbalansunderskottmåste finansieras utan statlig nettoupplåning i utländsk valuta. Omvalutamarknaden och valutapolitiken utsätts för allvarliga påfrestningar tillföljd av utomordentligt stora kapitalrörelser, så skulle detta kunna mötas intebara med valutareglering utan även med statlig upplåning i utländsk valuta. Ilagförslaget har inte behandlats avvägningen mellan dessa båda åtgärder och detär därför oklart vilken som har högst prioritet. Detbör, enligt SFF:s mening, också framhållas att ett land som ingår i EMS deteuropeiska monetära systemet bör ha goda möjligheter att möta även betydandebetalningsbalansproblem. Inom ramen för EMS finns olika kreditfaciliteter föratt klara störningar på valutamarknaden. NOfinner inte anledning till principiella invändningar mot förslaget att, sedangällande valutaregleringar i allt väsentligt avvecklats, ersätta nuvarandelagstiftning med en ny valutalag som är tänkt att i beredskapssyfte vara ikraft permanent men vars fullmakter endast skall kunna utnyttjas i verkligakrissituationer. Väsentligtär att möjlighetema att ingripa med valutaregleringar i fredstid redan ilagtexten begränsas till sådana verkligt exceptionella lägen. Av detta följerenligt NO:s mening att reglerande åtgärder får vidtas endast om andra till budsstående medel är uttömda. Det är angeläget att detta framgår av lagtexten. NOanser i övrigt att en acceptabel avgränsning, i avvaktan på den fortsattautvecklingen inom EG, har åstadkommits genom den anknytning som görs tillundantagsklausulen i EG:s s.k. slutliberaliseringsdirektiv. Förbundetär tveksamt till förslaget att valutalagens bestämmelser även skall kunnatillämpas om valutamarknaden och valutapolitiken utsätts för allvarligapåfrestningar till följd av utomordentligt stora kapitalrörelser. Förbundetanser det viktigt att den beslutade kapitaUiberalise-ringen inteundergrävs genom regler som alltför lätt medger återinförande av valutaregleringvid uppfattade obalanser i kapitalflödet över gränsema. Företagmed intemationellt engagemang måste kunna utgå från att det liberala synsättet på kapitalrörelsema ligger fast. Detta har betydelse för den svenska marknadens attraktivitet för utländska investerare och ytterst den svenska ekonomins tillväxt. Den föreslagna valutalagen medger regeringen att vid allvarliga valutastömingar i fredstid sätta lagens bestämmelser i tillämpning på framställning av fullmäktige i och först få godkännande. Förbundet anser att lagens bestämmel ser vid fredstida kriser bör kunna sättas i tillämpning först sedan frågan underställts prövning. Ett sådant förfarande skulle markera la gens karaktär av beredskapslag och motverka eventuella spekulationer om 104 attlagen alltför lättvindigt skulle kunna nyttjas vid större tiUfälligakapital- Prop. 1989/90:135 rörelser. skulle då också pröva de föreskriftersom regeringen vill Bilaga 3 utfärda. En behandling av bör kunnaske så snabbt att ändamålet med lagens tillämpning inte blir förfelat. 2.1.6Kooperativa förbundet (KF) Införandetav en beredskapslag som gäller förordnande av valutareglering vid krig ellerkrigsfara är enligt KF: s uppfattning högst rimligt. När det gäller motsvarandemöjligheter i samband med allvarliga påfrestningar på valutamarknaden blirfrågeställningen mera tveksam. Givetvis måste de penningvårdande myndighetemakunna tillgripa radikala medel vid väsentliga marknadsstömingar på valutasidan,men frågan är om de föreslagna åtgärdema är rimliga i sådana situationer, somi huvudsak beror på åtgärder eller brist på åtgärder inom landet. Av uppenbaraskäl är det näst intill omöjligt att på ett adekvat sätt definiera olikaorsakssammanhang och KF finner därför att den föreslagna beredskapslagen börkunna tillämpas även när utomordentliga stömingar på valutamarknaden drabbarSverige. KFnoterar skiljaktigheten i promemorian avseende förordnadets varaktighet mellanå ena sidan sammanfattningens och å andra sidan lagförslagets sexmånader. KF menar att tidsrymden i sig är av betydelse eftersom en kortvaraktighet markerar just behovet av konkreta åtgärder ägnade att undanröja deförhoppningsvis tillfäUiga påfrestningama på valutamarknaden. Den kortaretidsperioden är enligt KF:s uppfattning att föredra eftersom bordevara tillfyllest för att åstadkomma verkningsfulla motåtgärder. Uppenbarligenhar vi i dålig erfarenhet av det sätt på vilket beredskapslagar påvalutaområdet hanterats . Det är enligt KF:s mening avstor betydelse att de föreslagna lagama inte blir ett permanent instrament iden penningpolitiska arsenalen. Det kan ju sägas att giltighetstidensbegränsning till sex månder borde vara en garanti men förnyelsemöjligheter hartidigare permanentat motsvarande bestämmelser .