prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Jaghar som viktiga utgångspunkter för mina förslag till förändringar av detregionalpolitiska företagsstödet bl.a. angett att det bör koncentreras till degeografiska områden som bedöms ha de svåraste problemen och att det börförenklas. 1 likhet med flera remissinstanser bedömer jag också attinvesteringsbidraget ytterst sällan avgör om en investering kommer till ståndeller inte. Att regelmässigt lämna stöd utanför de fastlagda stödområdena kanockså möta hinder i EFTA och EG-sammanhang. Jaghar tidigare (avsnitt 4.5) föreslagit ökade möjligheter att lämna stöd ikommuner eller delar av kommuner som inplacerats i tillfälliga stödområden.Liksom bör också regeringen i undanlagsfall kunna lämnaregionalpolitiskt stöd även utanför stödområdena. (avsnitt 10) återkommer jag också till frågan om regionala utvecklingsinsatseri glesbygds- och landsbygdsområden, som i många fall berör de delar av landetdär investeringsbidrag kan lämnas. Meddessa motiv föreslårjag att investeringsbidragen avskaffas. Mittförslag: Stöd till immateriella investeringar skall inom stödområdena kunnalämnas genom en ny stödform, utvecklingsbidrag, som ersätter bl. a. offertstödoch regionalpolitiskt ulvecklingskapital. Denmaximala andelen utvecklingsbidrag skall uppgå lill av en investering ochhögsta belopp för ett projekt till 500000kr. I undantagsfallskall utvecklingsbidrag kunna lämnas med högre belopp, utan direkt samband medimmateriella investeringar och utanför stödområdena. Kommittén:Kommittén föreslår att en ny stödform för företagsutveckling införs. Stödetbör vara tillgängligt i Inlandet, Bergslagen och Sydöstra . Högstabidrag vid stöd till "mjuka investeringar" bör vara . Stöd i varjeenskilt ärende, där beslut fattas av , får uppgå till högst500000kr. Stödet bör kunna lämnas utan koppling till nyskapade arbetstillfällen.Offertstödet och regionalt utvecklingskapital ersätts med denna nya stödform. Mindreindustriföretag i , Bergslagen och Sydöstra föreslås fåtillgång till en "konsultcheck" för att underlätta och öka utnyttjandetav utomstående expertis. Kommitténanser vidare att det skaU finnas möjlighet till lokaliseringsstöd föruppgradering av överföringskapacitet i datanätet. Stödbör enligt kommittén också kunna lämnas till företag i de prioriteradelandsdelama som vill bearbeta marknaden i . Remissinstanserna: Ettstort antal remissinstanser bl. SIND, länsstyrelserna i , ,, , och , landstingen iNorrbottens och , AMS, Inlandskommunema (, , ,, och ), Tio-kommungruppen i län.Bergslagsdelegationen, Glesbygdsdelegationen, turistråd, TCO,, , och Bodens kommuner och ärpositiva till förslaget om ett särskilt stöd till "mjukainvesteringar". SINDanser att stödet inte skall lämnas enbart som bidrag utan att det exempelvisskall kunna utformas som lån med villkorlig ålerbetalningsskyl-dighet. Ävenutvecklingsfonden i förordar villkorat återbetalningskrav föratt skapa incitament till ansvarsfullhet och affärsmässighet i stödgivningen. Länsstyrelseni anser att gränsen . är en onödig restriktion i ljusetav kommitténs syn på decentralisering. i anseratt beloppsgränsen bör höjas till 1 milj. kr. Länsstyrelseni anser att de föreslagna stödbestämmelserna är ett exempel påen reglering på den regionala nivån som är omotiverad. Flertaletav de remissinstanser som berör förslaget om konsultcheck är positiva ochtillstyrker detta. Bland dessa kan nämnas SIND, länsstyrelser- 6 1989/90. na i , ,och och i Prop. Enligt SIND finns dock risk för sammanblandning mellanstödet till "mjuka" investeringar och konsultstödet. anser attstödet bör samordnas med stödet till "mjuka" Sverigesturistråd liksom i anser att stödet även böromfatta förelag i turistbranschen. i anser attstödformen också bör komma i fråga för förelag inom de areella näringarnaeventuellt inom ramen för glesbygdsstödet. Lantbruksstyrelsen har ocksåsynpunkter på målgmppen och menar att även näringsverksamhet på landsbygdenbör omfattas inom ramen för glesbygdsstöd. Utvecklingsfondeni liksom länsstyrelserna i och länanser att kommitténs förslag i princip inte innebär något nytt. Konsultcheckarerbjuds redan nu småföretag genom SIND och utvecklingsfondens försorg.Kommitténs resonemang tyder enligt utvecklingsfondens mening på bristandekunskap om de "fältmässiga" förhållandena. Landstingeti liksom utvecklingsfonden i länet och kommun ärtveksamma eller negativa till förslaget när det är alternativ lillutvecklingsfondens finansieringsmöjligheter. Utvecklingsfonden i Norrbottenslän anser att man istället bör förstärka utvecklingsfonden. Skälenför mitt förslag: Det regionalpolitiska stödet var till en början starktinriktat på att lämna stöd till företagens investeringar i byggnader ochmaskiner. I takt med att andra typer av s. k. mjuka investeringar blivit allt viktigareför företagens utveckling har stödet successivt anpassats till de nyafömtsättningama. Med "mjuka", eller mer korrekt uttryckt immateriella investeringar avses åtgärder för produktutveckling, marknadsföring,utbildning m. m. Förnärvarande kan stöd till immateriella investeringar lämnas i form avlokaliseringslån, offertstöd och regionalpolitiskt utvecklingskapital. Attlåna till denna typ av investeringar är riskfyllt. Lokaliseringslånen hardärför endast haft marginell betydelse i detta sammanhang. Jag har dessutomnyss föreslagit att de skall avskaffas. Offertstödet,som kan användas när andra stödformer inte är tillämpliga, är främst avsettjust för framtidsinriktade åtgärder i form av immateriella investeringar. Dethar även kommit att få stor betydelse för möjligheterna att lämna stöd tillföretag inom den privata tjänste- och servicesektorn och därmed förmöjligheterna till avlänkning av expansion inom sådana företag frånStockholmsregionen. Offertstödet har dock använts främst för stora stödärendenoch beslut har fattats på central nivå. infördes enmöjlighet för länsstyrelserna alt överföra medel från anslaget för regionala utvecklingsinsatser till den regionala utvecklingsfon den i länet för att användas som regionalpolitiskt utvecklingskapital. Detta stöd kan lämnas i form av lån eller bidrag för att delfinansiera avgränsade projekt i företagen i form av exempelvis produktutvecklings- och mark nadsföringsåtgärder. Om projektet i fråga misslyckas behöver medlen i regel inte betalas tillbaka. Å andra sidan bör utvecklingsfonden om projek tet lyckas kunna få tillbaka ett större belopp än det som satsats. lingskapitallämnas således ofta med krav på royalty för att fonden skall få Prop.1989/90:76 del av de framtida intäktema av projektet. Detregionalpolitiska utvecklingskapitalet har inte kommit att användas i denutsträckning som fömtsågs. har i genomsnitt ca 25 företag erhållit stödmed sammanlagt knappt 10 milj. kr. Den främsta anledningen härtill är enligtden regionalpofitiska kommitténs bedömning att den idé om gemensamt risktagandeoch vinstdelning som präglar denna stödform är olämplig för denregionalpolitiskt motiverade kapitalförsörjningen. Kommittén föreslår därföratl en ny stödform för företagsutveckling införs. Högsta bidragsandel för dennya stödformen bör enligt kommittén vara , stödet i varje enskilt ärendeuppgå lill högst . och någon direkt koppling till nyskapadearbetstillfällen bör inte finnas. Jagdelar kommitténs ståndpunkt såtillvida att det fortsättningsvis bör varamöjligt att även på regional nivå och inom stödområdena lämna stöd tillimmateriella investeringar i företag som rent bidrag. Storleken och villkoren iövrigl bör även vara de som kommittén föreslår. I vissa fall kan det dock varalämpligt att staten kan tillgodogöra sig avkastningen på lyckade projekt. Jagåterkommer strax till denna fråga. Jagföreslår att den nya stödformen benämns utvecklingsbidrag och att de nuvarandestödformema offertstöd och regionalpolitiskt utvecklingskapital upphör. Denärmare villkoren för stödet bör utformas av regeringen. En viktig utgångspunktbör enligt min mening härvid vara atl det inte skall vara någon typ avdriftsstöd, utan i princip endast lämnas i samband med immateriellainvesteringar eller andra typer av klart avgränsade projekt i företaget. Ävenom någon direkt koppling till nya arbetstillfällen sålunda inte bör finnas bördock bedömningen av humvida bidrag skall lämnas ske mot bakgmnd av att syftetmed de regionalpolitiska företagsstöden är atl skapa nya arbetstillfällen, försåväl kvinnor som män. Ivissa fall, när beslut skall fattas av statens industriverk eller regeringen,bör utvecklingsbidrag kunna lämnas med högre belopp, utanför stödområdena ochutan direkt samband med investeringar. Det bör t. ex. vara möjligt att ävenfortsättningsvis lämna bidrag i samband med etableringar av privata företaginom tjänste- och servicesektom i de av mig tidigare (avsnitt 4.3) angivnastödjepunktema i anslutning till stödområdet. Somjag framhållit kan det enligt min mening i vissa fall vara lämpligt attstaten kan tillgodogöra sig avkastningen på lyckade projekt. Detta tillämpas t.ex. för regionalpolitiskt utvecklingskapital och vid lån tillprivata regionala investmentbolag. Denna princip bör även kunna tillämpas förexempelvis större utvecklingsbidrag. Som en försöksverksamhet föreslår jagdärför att det belopp som i sådant fall återbetalas till myndigheten fårbehållas av denna och utnyttjas för nya utvecklingsbidrag. De närmare villkorenhärför bör utformas av regeringen. Kommitténföreslår också att mindre industriföretag skall få tillgång till en"konsultcheck" för atl underlätta och öka utnyttjandet av utomståendeexpertis. Kommittén menar att den tid under vilken de nuvarande konsultinsatsernasubventioneras, dvs. de första 3-5 dagama, bör kunna Prop. 1989/90:76utsträckas . Stödtill konsultinsatser finns redan inom flera delar av småföretagspolitiken.Sålunda har de regionala utvecklingsfondema möjlighet att erbjudasubventionerade konsultinsatser inom ramen för sin förelagsservice. Länsstyrelsemahar också redan möjlighet alt överföra medel från sitt anslag för regionalautvecklingsinsatser till utvecklingsfondema för att användas tillföretagsserviceåtgärder. Förmin del anser jag alt i den mån nuvarande möjligheter till konsultstöd inte ärtillräckliga så bör det nya utvecklingsbidraget kunna användas för dettaändamål. Ettannat ändamål som statens industriverk och kommittén tagit upp som angeläget ärall kunna lämna stöd till förstudier till stödprojekt. Exempelvis bör planeradenya företag kunna få stöd för testning av produktidéer, undersökning avmarknadens storlek och liknande förberedande insatser i syfte att förädlaaffärsidén. Enligtmin mening bör, i den mån nuvarande möjligheter till konsultstöd inte ärtillräckliga det nya utvecklingsbidraget kunna användas även till nämndaändamål. Kommitténföreslår också att det skall finnas möjligheter till lokaliseringsstöd föruppgradering av överföringskapacitet i datanätet. Den anser att en grandservicesom inryms i abonnemangskostnaden och automatiskt följer den tekniskautvecklingen bör ställas till företagens förfogande i hela landet. För meravancerad dataöverföring bör lokaliseringsstöd eller företagsstöd i annan formkunna lämnas efter särskild prövning. Inte minst är detta enligt kommitténviktigt i samband med försök all flytta verksamheter från bl. Föregen del anser jag, att om övriga villkor för regionalpolitiskt stöd äruppfyllda, bör det vara möjligt att lämna stöd till de olika former avinvesteringar som kan vara nödvändiga i företaget till nämnda ändamål i form avlokaliserings- eller utvecklingsbidrag. Kommitténföreslår även atl stöd bör kunna lämnas till företag i de prioriteradelandsdelama som vill bearbeta marknaden i . Förslaget syftar främsttill att göra det lättare för tjänsteföretag att bearbeta den växande marknadeni . Kommittén påpekar att dess förslag till ny stödform förimmateriella investeringar rymmer möjligheter härtill. Eftersomjag föreslagit att utvecklingsbidrag skall kunna lämnas till bl. a. dessaändamål är kommitténs förslag i delta avseende tillgodosett. Jagåterkommer senare (avsnitt 10.2) lill frågan om möjlighetema att lämna stödtill inmaleriella investeringar inom glesbygdsstödet. Mitt förslag:Sysselsättningsbidrag skall fortsättningsvis kunna lämnas till företag istödområdena 1 och 2. Det skall uppgå till sammanlagt . per ny årsarbetskraft i stödområde 1 resp. 2. Kommittén:Stöd till privata tjänsteföretag bör enligt kommittén vara tillgängligt iInlandet, Bergslagen och Sydöstra samt för företag i de prioriterademellanstädema. Av de nuvarande regionalpoliliska stöden harsysselsättningsstödet bäst fömtsättningar att anpassas till tjänsteföretagensbehov. Sysselsättningsstödetbör enligt kommittén förändras så att det totalt sett uppgår till 150000kr. Tidsprofilen bör förändras så att 2/3 avsysselsättningsstödet utbetalas vid anställningens början och 1/3 ,mot atl bankgaranti eller motsvarande ställs för av utbetalt belopp. Sysselsättningsstödföreslås av kommittén kunna lämnas till industriservice, partihandel,uppdragsverksamhet och till turistföretag. Remissinstanserna:Förslaget om stöd till privata tjänsteföretag möter många positiva reaktioner.Det är ett angeläget tillskott av stöd enligt i län. Blandövriga positiva instanser kan nämnas länsstyrelsema i , ,och , , , och kommunersamt Bergslagsdelegationen. Samtidigtsom många instanser tycker att det är bra att prioriterade mellanstäder kanstärkas gentemot finns en mycket stor oro för att en satsning påprioriterade mellanstäder skall utarma omkringliggande kommuner. Därföravstyrks stöd till företag i de prioriterade mellanstäderna av bl. a.Gällivare kommun, Tio-kommungrappen i , , ,, och kommuner. ,i , kommunema i västra och norra (, , , , , Säfile, och ) framförliknande synpunkter och utgår ifrån att det stöd som föreslås till den privatatjänstesektom avser avlänkning från överhettade regioner och hanteras så att eninomregional konkurrens om tjänsteföretagen inte uppstår. SIND avstyrker förslagetom ett särskilt sysselsättningsstöd till tjänstesektom. Verket avstyrker ocksåbestämt förslaget att utforma stödet som ett förskottsbetall bidrag motbankgaranti och anser att det även fortsättningsvis bör lämnas till allaföretag i stödområdena A och B som bedriver slödberätligad verksamhet och somökar sysselsättningen. Stödet har enligt SIND visat sig vara ett enkelt ochverkningsfullt instmment att premiera expanderande företag. Även med hänsyntill kommitténs förslag att reducera nivåema för lokaliseringsbidrag finnsenligt verket behov av sysselsättningsstöd i stödområde A och B. Ävenlandstinget i , AMS, utvecklingsfondema i ochVästerbottens län m.fl.anser att målgmppen inte skall begränsas tiU enbart tjänsteföretag, Prop.1989/90:76 utan att även varaproducerande företag bör få komma i fråga. Länsstyrelseni föreslår en reformering av sysselsättningsstödet. Dentekniska lösning som utredningen valt underkänns. Länsstyrelseni lan menar att det nya stödet till tjänsteförelag förefaller onödigtkrångligt och osmidigt. Del föreslagna stödet riskerar enligt attmedföra eljest omotiverade avknoppningar eller ständiga och svårkontrolleradenyetableringar av tjänsteföretag med randgång av personal. Stödet kan även fåoönskade effekter ur konkurrenssynpunkt. Om ett sysselsättningsstöd väljs föratt subventionera tjänsteföre-tagsetableringar bör stödet ha en högre grad avautomatik än det föreslagna. Skälenför mitt förslag: Sysselsättningsstödet är avsett atl täcka allmännainkömingskostnader i företag som nystartar eller utvidgar sin verksamhet. Sysselsätlningsstödlämnas inom stödområdena A och B till all verksamhet som ärslödberätligad utom till lokaler för uthyming, teknikcentra ochinvestmentbolag. Förstödet gäller bl.a. villkoret att av de nytillkomna arbets-tiUfallenaskall avse vartdera könet. Sysselsättningsstödlämnas med sammanlagt . per ny årsarbetskraft istödområde A och med . i stödområde B. Som framgått av den redogörelseför utfallet av stödverksamheten som jag tidigare lämnat så har beviljatsysselsätlningsstöd ökat kraftigt . Det avspeglarenligt min mening att den goda konjunkturen nu även nått stödområdena så atlmånga företag kunnat öka antalet anställda. Till detta har naturligtvis ocksåden regionalpolitiska stödverksamheten bidragit. Kommitténföreslår att nyetablerade företag och företag som ökar sin sysselsättning, påolika sätt skall ges goda fömtsättningar för detta. Denföreslår också att verksamheter inom den privata tjänste- och servicesektomskall underlättas genom att sysselsättningsstöd fortfarande skall kunna lämnas,även om villkoren föreslås bli något förändrade. Jagbedömer del inte möjligt att hell följa kommitténs förslag när det gäller detframtida stödet till dessa typer av förelag. Ilikhet med kommittén anser jag det dock viktigt all lämna en särskild stimulanstill företag som nyetableras och som ökar sin sysselsättning och därigenomnågot kompensera för de inkömingskostnader detta medför. Jag delar också denbedömning som flera av remissinstanserna gör att stödet inte bör begränsas tilltjänsteförelag. Sysselsättningsslödet bör därför behållas som stödform föralla de verksamheter som är stödberättigade och den geografiskaomfattningen bör vara stödområde 1 och 2. Föratt få en enhetlig benämning på de olika regionalpolitiska företagsstödenföreslårjag att stödet fortsättningsvis kallas sysselsättningsbidrag. Jagföreslår också att sysselsättningsbidraget höjs till sammanlagt 200000kr. istödområde 1 och 120000kr. i stödområde 2. 1likhet med statens industriverk föreslårjag att bidraget fortsättningsvisfördelas i bägge stödområdena. Jagföreslårdärför att sysselsättningsbidrag från och med kalenderåret 86 1990 lämnas med följandebelopp per ny årsarbetskraft i de olika stödområdena. Idetta sammanhang vill jag också erinra om det flytlningsstöd som kan lämnastill arbetstagare med kvalificerad yrkesutbildning som får anställning vidföretag som bedriver slödberätligad verksamhet inom stödområdet. av starthjälp som uppgår till 9000kr. för ensamstående och till 20000kr.för flerpersonershushåll. 7.2.1.5Handläggningsordning m. m. Mittförslag: beslutanderätt i ärenden om lokaliseringsbidrag skallökas till att omfatta investeringar med ell beräknat totalt kapitalbehov avhögst 15 milj. kr. Beslutav statens industriverk i fråga om regionalpolitiskt företagsstöd skall intekunna överklagas hos regeringen. Min bedömning: Ärenden om lokaliserings-,utvecklings- och sysselsättningsbidrag bör på regional nivå i fortsättningenhandläggas av ett organ, . Förbättradeformer för och möjligheter till uppföljning och utvärdering av uppnåddaresultat bör införas inom det regionalpolitiska företagsstödet. Kommittén:Kommittén anser att den regionala och lokala beslutskompetensen bör förstärkasgenom decentralisering av beslut, att kommunerna bör ha en större roll inäringspolitiken och att länsstyrelsema bör vara huvudansvariga för destatliga regionalpolitiska insatserna i länen. Uppföljningoch utvärdering av de regionalpolitiska insatserna bör enligt kommittén fåstörre betydelse. Uppföljningenav nyetablerade företag bör förstärkas så att det finns en kontakt mellanstödgivande organ och förelaget även efter det att stöd beviljats. bör enligt kommittén delvis få en annan roll än tidigare medtyngdpunkten mer lagd på uppföljning och utvärdering av nationellt fastlagdamål än på stödhantering. Vidare föreslås SIND ha ett ansvar förkompetensutveckling. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanserna delar kommitténs åsikt att länsstyrelserna skall hahuvudansvaret för regionalpolitiken i länet. Några, exempelvis landstingen iÄlvsborgs och tycker dock att utvecklingsfonderna skall skötaallt företagsstöd. Flera remissinstanser t.ex. länsstyrelsema i , och anser attlänsstyrelsemas beslutsramar behöver utökas. SIND ställer sig bakom en allmänutökning av den regionala beslutskraften men avstyrker en höjning avlänsstyrelsemas beslutskompelens i nya lokaliseringsstödsärenden. LO anser attbeslutsgränsen kan behöva höjas med hänsyn till inflationen. kommunföreslår att länsstyrelserna skall kunna fatta beslut över gällandeprocentsatser när så behövs och även fatta beslut som inte innebär någonsysselsättningseffekt. i anser att det är angelägetatt länsstyrelserna ges det fulla ansvaret för hantering av detregionalpolitiska stödet och föreslår att SIND:s uppgift begränsas till attsvara för råd och anvisningar. AMS tillstyrker i sittyttrande att hanteringen av sysselsättningsslödet överförs tilllänsstyrelserna. SIND påpekar i olikasammanhang vikten av att uppföljningen och utvärderingen av deregionalpolitiska stöden förbättras. Skälen för mitt förslagoch min bedömning: Regeringen beslutar om handläggnings- och beslutsordningenför det regionalpolitiska stödet. Några bestämmelser har dock sådanprincipiell betydelse att bör ta ställning till dessa. Det gällerdels storieken på en investering i samband med vilken beslut om stöd skallfattas på regional nivå, dels frågan om ifall de beslut som fattas av statensindustriverk skall kunna överklagas till regeringen. Vid beredningen av allaärenden i vilka förelagsekonomiska bedömningar är viktiga deltar i regelutvecklingfonden. Fonden har även ansvaret för den rutinmässiga uppföljningenav ärendena. deltar i beredningen och uppföljningen avsysselsättningsaspekterna och könskvo-teringsbestämmelsema. Jag har tidigare i dettakapitel föreslagit att regionalpolitiskt företagsstöd fortsättningsvis endastskall lämnas i form av lokaliserings-, utvecklings-och sysselsättningsbidrag.Härtill kommer nedsättning av vissa företags socialavgifter inom stödområde 1till vilket jag återkommer (avsnitt 7.2.2.). Mina förslag innebär enbetydande förenkling av stödgivningen. Ettytterligare sätt att förenkla stödgivningen är enligt min mening att samla beslutsfattandet påregional nivå hos ett organ. I likhet med kom- Prop. 1989/90:76 mittenföreslårjag därför att får denna uppgift. Det innebär attlänsstyrelsen fortsättningsvis beslutar om såväl lokaliserings- som utvecklings-och sysselsättningsbidrag. roll bör också förstärkas ochansvarsfördelningen i länet ytteriigare klargöras genom att ifortsättningen tilldelas hela ansvaret för beredning och uppföljning avstödärendena på regional nivå. Den senare uppgiften är de regionala utvecklingsfondernaoch länsarbetsnämndema ålagda att fullgöra. Jag räknar med atlutvecklingsfonderna och länsarbetsnämnderna även framledes kommer att anlitasav för uppgifter inom det regionalpolitiska företagsstödet. Ävenfortsättningsvis är det dock från olika synpunkter motiverat att beslut iundantagsfall fallas på central nivå, i första hand av statens industriverk ochi vissa fall av regeringen. Jag avser att senare återkomma till regeringen medförslag om hur handläggnings- och beslutsordningen mer i detalj skall utformas. Iett avseende har dock vid olika tillfallen tagit ställning tillhandläggnings- och beslutordningen. Det gäller storleken på en investering isamband med vilken beslut om lokaliseringsbidrag skall kunna fattas avlänsstyrelsen. Detta belopp har även betydelse för fördelningen av medel mellanlänsstyrelsen och centrala organ. Desenaste åren har präglats av en starkt ökad decentralisering avbeslutsfattandet inom regionalpolitiken. Länsstyrelsema har successivttillförts kraftigt ökade resurser för regionala utvecklingsinsatser och dethögsta beloppet för storleken på en investering till vilka länsstyrelsenbeslutar om stöd har successivt höjts. höjdes beloppet till 12milj. I likhet med flera av remissinstanserna anser jag att beloppet börhöjas ytterligare med hänsyn till inflationen och till atl en ytterligaredecentralisering bör ske. Jag föreslår därför att länsstyrelserna fortsättningsvisfår besluta om lokaliseringsbidrag i samband med investeringar med ett totaltkapitalbehov av högst 15 milj. kr. Jagövergår nu till att behandla frågan om rätten att hos regeringen överklaga debeslut som statens industriverk fattar i frågor om regionalpolitiskt stöd.Denna fråga behandlades senast av i samband med regeringensproposition /83:113 om Verksamheten vid statens industriverk m. m. (NU 39,rskr.