prop · GD03151 · 1989-12-31 00:00:00 — hämtastöd i rapporten vid den praktiska tiUämpningen av lagbestämmel- Bilaga 3 Prövningenav en fastighetsbildningsåtgärds tillåtlighet enligt bestämmelsema i 3 kap FBLskaU ske med beaktande av den jordpolitiska målsättning som gäller. Tingsrättenfinner det naturligt att den betoning av regionalpotitiska hänsynstaganden somkommit till uttryck ändringar i jordförvärvslagen också fårgenomslag i den allmänna jordpolitik som skall styra fastighetsbildningen, ochtingsrätten kan i stort sett godta den förskjutning i liberaliserande riktningav tillåtlighetsprövningen som föreslås av LMV. Tingsrätten kan emellertidtrots detta inte dela LMV:s uppfattning om behovet av de föreslagnalagändringama. I samband med FBL:s tillkomst uttalades att lagbestämmelsemahade givits sådan utformning att de gav utrymme för en avsevärd rörelsefrihetoch möjliggjorde en anpassning tiU en "tämligen långt angåendeutveckling". Detta till trots ha LMV nu till följd av en relativt försiktigomläggning av jordbmkspolitikens inriktning föreslagit ändring i lagen.Ändringama medför enligt tingsrättens mening en markant degradering av denklara och genomtänkta lagtexten och innebär, trots syftet att tydligare markeravissa prövningsgmnder, ett ökat beroende av motiv och anvisningar. Bestämmelsemai 3 kap FBL medger som nämnts en långt gående anpassning till förändringar iden gmndläggande jordpolitiken från tid till annan. Enligt tingsrättens meningbör det inte föreligga några praktiska olägenheter eller andra nackdelar attmed centalt utfärdade anvisningar och med hjälp av undantagsbestämmelsema i 3kap 9 § anpassa tillämpningen till de nya riktlinjema i JFL. Denya riktlinjema i jordbmkspolitiken innebär bland annat att deltidsjordbmk iglesbygd bör uppmuntras och stödjas. En fastighetsbildningsfråga som möjligenborde tas upp som en följd härav är skogsfångsservitu-tens ställning.Befintligheten av ett sådant servitut är enligt tingsrättens erfarenhet i vissafall av betydelse för mindre lantbmk inte bara för försörjningen med ved utanockså för tillgången på virke för ombyggnad av bostads- och ekonomibyggnadersamt för sysselsättningen på fastigheten. Det kan därför enligt tingsrättensmening finnas anledning att också se över reglema om upphävande avvirkesservituten med syfte att möjliggöra ett bibehållande av dem i störreutsträckning, eller i vart fall att vid upphävande öka möjligheten förhärskande fastighet att få vederlagsmark. Sammantagetinnebär det anförda att tingsrätten i huvudsak inte har något att erinra mot deföreslagna förändringaraa av tillämpningen av 3 kap FBL men anser att de medbibehållande av gällande bestämmelser kan uppnås inom ramen för LMV:sanvisningsverksamhet. Föreslagen lagstiftning avstyrks därför. Denöversyn som lantmäteriverket har gjort av reglema i fastighetsbild ningslagen var motiverad av ändringama i jordförvärvslagen (1979:230). I RSVs remissyttrande över betänkandet Översyn av jordförvärvslagen 42 (DsJo1986:5) påpekades behovet av en översyn av de skattemässiga Prop. 1989/90:151konsekvensema bla med avseende på gränsdragningen mellan jordbmks- Bilaga 3fastigheter och bostadsfastigheter. Sammanfattningsvis kan sägas att dettabehov kvarstår även om de av LMV föreslagna ändringama genomförs. En översynbör genomföras , framförallt med hänsyn till det förberedelsearbete somredan påböGats inför den allmänna fastighetstaxeringen av jordbmk . Lantbmksstyrelsentillstyrker de förslag till ändringar i fastighetsbildning-slagen (FBL) somföreslås i rapporten med nedanstående kommentarer. Lantbmksnämndenfinner att de föreslagna ändringarna mycket väl överensstämmer med enanpassning till nya jordförvärvslagens tillämpningsbestämmelser. Särskilt betydelsefullt är attmiljöaspektema numera kan beaktas vid fastighetsbildning. Härigenom kantänkbara konfliktsituationer vid fastighetsbildning i anslutning tiU bl abmkningscentmm eller annan bebyggelse förebyggas. Möjligheten till ytterligaremark och byggnader vid avstyckning är också positivt. På så sätt kanlandsbygdens byggnadsbestånd bättre tillvaratas. I rapporten framföres attstörre restriktivitet kan ske i samband med avstyckning av bostadshus pådeUidslantbmk. Detta är bra eftersom ökat boende i sådana faU kan bli följden. ser det somangeläget att någon form av vatten-bmksfastigheter eller vattenbmksservitut börkunna bildas. De skall knytas till kustnära fastigheter av taxeringsnaturjordbmksfastighet eller annan fastighet. lagförslaget som positivt genom att det syftar till enförbättring av boende och sysselsättningsmöjlig-hetema på landsbygden.Härigenom kan bättre fömtsättningar skapas för en aktiv landsbygdsutveckling. Rapportentrycker på hänsynstagande till lokal- och regionalpolitiska förutsättningar,på sysselsättningsaspekten och på möjligheter till utökning av areal förbostadsfastigheter. Deförändringar som föreslås i lagtexten är ganska ringa, men utredningen pekarpå att praxis ger möjligheter att tolka in flera av de riktlinjerman vill framhålla. Rapportensinnehåll synes väl stämma överens med det handlingspro gram för jordförvärvslagens tillämpning i , som upprätta des 1987, varför lantbmksnämnden tillstyrker de ändringar som föreslås. Lantbruksnämndeni : Prop. 1987års ändringar i jordförvärvslagen medförde ett behov av en översyn 'liläga3 av fastighetsbildningslagenoch förändring av denna. deföreslagna förändringarna fyller de krav som föreligger vad gäller allmänna intressen vidbildande av jord- och skogsbmksfastigheter samt Nuvarandefastighetsbildningslag är och gäUande jordförvärvslag är från år1987. Jordbmkspolitiken och förvärvslagstiftningen har ändrats ett flertalgånger sedan fastighetsbildningslagen trädde i kraft. Jordbmkspolitikens inriktninghar fått en annan utformning än . gäller merainriktning på regionalpolitik och miljöfrågor. Dämtöver har bland annat Plan-och bygglagen trätt i kraft. Avväsentlig betydelse är att fastighetsbildningslag och övrig markpoli-tisklagstiftning har samma synsätt vad gäUer fastighetsförhållanden i detta fall pålandsbygden. Med den liberalisering och tyngdpunktsförskjutning som skett ijordförvärvslagen har fastighetsbildningslagen tett sig stelbent och omodem. Enförändring av föreslagen typ är således önskvärd och erforderlig. Jord-och skogsbmket är basnäringar. Fömtsättningarna för näringarna förändras undertiden. Det är därför angeläget att lagstiftningen på området följer medutvecklingen. Politiska beslut förändrar även fömtsättningarna. För närvarandegäller att jord- och skogsbmket skall medverka aktivt i regionalpolitiken ochta hänsyn till ekologi och miljö samt kulturhistiriska intressen. IFBL regleras fastighetsindelningen och genom lagverket skall avvägning ske mellanallmänna och enskilda intressen. Denya riktlinjer som gäUer i jordförvärvslag, skötsellag m fl lagverk somreglerar hushållningen med mark och vatten finns inte beaktade i FBL. Tillämpningenav FBL har varit strikt. Dock har möjligheter funnits att anpassatillämpningen till nuvarande förhållanden genom undantagsregler och ensuccessivt glidande praxis. Detta är inte tillfyllest. Undantagsregler böranvändas endast i undantagsfall och inte som vanligtvis. Detär ett allmänt intresse att fastighetsbildningsreglerna är så anpassade att demöjliggör en praktisk tillämpning till de varierande förhållanden som finns iolika delar av landet. Detär således angeläget att FBL utformas så att reglema motsvarar samhälletsförändrade syn på regionalpolitiken, jordförvärvslagens syn på deltidsjordbmketoch natur- och kulturminnesvårdens krav på utökad hänsyn till dessa värden. Inuvarande FBL skiljer man på nybildning och ombildning av fastighet. Ser man på hur lagen tillämpats blir bedömningen att denna skillnad saknar relevans. De olika synsätt som kan förekomma kan regleras i själva tillämpningen. Somredan berörts, beaktas inte deUidsjordbmkets exestens i FBL. Inte Prop.1989/90:151 heller naturvårds-, kulturvårds- och miljöintressena. Övrigmarklagstift- Bilaga 3 ning beaktar emellertid dessa nya synsätt. Övergripandemål i jordförvärvslagen är att familjejordbmket och skogsbmkets rationaliseringskall främjas. I fastighetsbildningslagen finns skyddsregler för dessa näringar.I och med att deltidsjordbmken fått ett annat berättigande ochregionalpolitiken fått en mer framskjuten position stämmer inte nuvaranderegler i FBL. I nuvarande lagstiftning gäller för jordbmksfastigheter ettlönsamhetskrav och för skogsbmksfastigheter så stora egendomar attheltidssysselsättning möjliggörs. Arbetetmed stmkturrationaliseringen av jord- och skogsbmket sker ofta i flera steg.Fastigheterna byggs ut successivt. Detta bör inte förhindras av reglema i FBL.Det är även viktigt att redan gjorda stmkturinsatser säkerställs. Det börfinnas skydd i FBL för dessa fastigheter, så att inte deltidsjordbmk utvecklaspå deras bekostnad eller att regionalpolitiska strävanden går för långt i dettaavseende. Lantbmksnämndeni instämmer i LMV:s förslag tiU ändring av reglema förfastighetsbildning berörande jordbmks-, skogsbmks- och bostadsfastigheter. Lantbmksnämndenfinner det angeläget att fastighetsbildningslagstiftningen anpassas till deändrade fömtsättningama för de areella näringama och tiU ändrad jordbmkspolitikliksom med hänsyn till regionalpolitiska strävanden. Liberaliseringen avjordförvärvslagen med nedtoning av ratio-naliseringsmälen samt den allt vanligareförekomsten av s.k. kombinationsföretag är exempel som styrker reformbehovet.Att rådande över-kosttssituation ifråga om spannmål i sig skulle vara ett motivför ändringar i fastighetsbildningslagstiftningen kan nämnden dock inte finnaskäl för. Nämndeninstämmer också i att vid fastighetsbildning för bostadsändamål permanentboende kan behöva anläggas en delvis annan syn än vad varitfaUet. Förhållandeni det svenska lantbmket såsom spannmålsöverskott, försäm rad lönsamhet, avfolkning av landsbygden m.m. har med tiden medfört krav på modemisering av fastighetsbildningslagen. De förslag på ändringar som möjliggör att bilda s k bostadsjordbmk och deltidsjordbmk samt för att kunna bedriva landskapsvård finner del väl anpassade för att medverka till en positiv landskaps- och regional politisk utveckling. Lantbruksnämndeni : Prop. anföra att rapporten på ett förtjänstfullt bilaga 3 sätt fångatin och beskrivit de frågor rörande fastighetsbildningen på landsbygden somaktualiserats . Nämnden tiUstyrker de ändringar som föreslås ifastighetsbildningslagen (FBL) och även de nya motiveringar som anförts ianslutning till ny och äldre lagtext. Rapportenföreslår ändringar i de villkor för fastighetsbildning som återfinns i 3 kap.FBL och som reglerar de aUmänna intressena vid ny- eUer ombildning av fastighetför jord- och skogsbmksändamål. Ändringama är motiverade av det behov tiUanpassning av fastighetsutformning med hänsyn till regionala och lokalafömtsättningar som föreligger och till behovet att på landsbygden framförallti glesbygd samordna verksamhet inom jord- och skogsbmk med annan verksamhetför att trygga permanent bosättning och uppnå tillfredsställandesysselsättning och försöGning. De föreslagna ändringama i är motiverade och väl avstämda mot nu gällande jordförvärvslag. Lantbmksnämndeni tiUstyrker de förslag till ändringar avfastighetsbildningslagen som ställs i rapporten med de preciseringar som gesnedan. Sammanfattningsvisinnebär de föreslagna förändringama i 3 kap FBL en betydande liberaliseringbeträffande fastighetsbildningen på landsbygden. För reglema som skyddar detrationellt bedrivna jordbmket och skogsbmket föreslås ingen förändring. Lantbmksnämndenkonstaterar att de föreslagna ändringam i 3 kap FBL väl överensstämmer medgenomförda ändringar i JFL och har inget att erinra mot förslaget. Lantbmksnämndenanser att förslagen till ändringar är välmotiverade och lämpligt utformade ochtillstyrker dem. Lantbmksnämndentillstyrker LMV:s förslag tiU ändringar i 3 kap FBL. Nämndenhar inte sett FBL i dess nuvarande lydelse och tillämpning som något hinder varken i det regionalpolitiska arbetet eller i stmkturverk- samheten. Nämnden anser dock att den föreslagna lydelsen och inte minst 46 dekommande tillämpningsanvisningarna bättre svarar mot föreliggande Prop.1989/90:151 behov. Fleraav de frågor som tagits upp i rapporten har berörts i länsprogrammet för stmkturrationalisering,punkt 7.9 Fastighetsbildning. Den syn som där redovisas synes väl överensstämmamed LMV:s förslag. har i samråd med lantbmksnämnden utarbetet ettförslag till riktlinjer för hur de föreslagna ändringama i 3 kap FBL skulletillämpas om de antas av . Länsprogrammet skulle i så faU kompletterasmed detta. Lantbmksnämndeninstämmer i huvudsak i utredningens förslag. Deändringar i fastighetsbildningslagen och dess tillämpning som föreslås irapporten stämmer väl överens med nuvarande riktlinjer för lantbmks-nämndenslandsbygdspolitik och tillämpningen av jordförvärvslagen. LantbmksnämndentiUstyrker därför förslaget och anser att det bör genomföras möjligt. Denlagreform LMV vill genomföra är viktig. Fastighetsbildningen på landsbygden harlänge haft en alltför osjälvständig ställning och har i för hög grad styrts avvillkoren för fastighetsbildningen i tätorter och tätortsnära områden.Tillsammans med alltför långtgående ambitioner om en rationellfastighetsindelning har detta lett tiU suboptimeringar som inte gagnat dengenuina landsbygdens utveckling. I LMV:s förslag görs en anpassning av fastighetsbildningslagstiftningensom lantbmksnämnden länge efterlyst. LVMsöversyn av fastighetsbildningslagen (FBL) har främst avsett de villkor somgäller ifråga om hänsyn till allmänna intressen vid bildandet av jord- ochskogsbmksfastigheter samt bostadsfastigheter på landsbygden. Villkoren, somåterfinns i 3 kap FBL, utgör normer för avvägningen mellan allmänna ochenskilda intressen när det gäller alla typer av fastighetsbildningsåtgärder. Detkan konstateras att både jordbmkspolitiken, skogspolitiken och jordförvärvslagstiftningen har ändrats sedan FBL trädde i kraft. FBLs karaktär av ramlag med relativt stort utrymme för bedöm ningar har dock medgivit successiva anpassningar av tillämpningen till ändrade förhållanden. Den översyn som har gjorts är, enligt rapporten, främst motiverad av de senaste ändringama i jordförvärvslagen (JFL) och de regionalpolitiska och miljöpolitiska mål som utgör viktiga delmål i jordbmkspolitiken och utvecklingen av landsbygden. LMV har underöversynsarbetet haft samråd med berörda myndigheter Prop. 1989/90:151 ochorganisationer, däribland även . Enligt LMV stämmer Bilaga 3de framlagda förslagen i sina huvuddrag väl överens med de synpunkter som harframkommit vid samråden. Skogsstyrelsendelar uppfattningen att FBL behöver reformera för att åstadkomma en anpassningtill såväl utvecklingen i de areella näringama som utvecklingen i övrigt pålandsbygden. FBL behöver också anpassas med hänsyn till den ökade betydelseregionalpolitiken och natur- och kulturminnesvården numera tillmäts. Det ärangeläget att lagen även fortsättningsvis är utformad så att den medger enflexibel tillämpning som tar hänsyn både tiU varierande fömtsättningar mellanolika delar av landet och förändringar över tiden. Det är därför önskvärt,enligt rapporten, att FBLs tiUämpning med hänsyn tiU regionala och lokalaförhållanden redovisas i form av länsprogram. vill betonavikten av att dessa program upprättas i nära samarbete med sektorsmyndighetemaför de areella näringama. Samtidigtsom det är viktigt att bestämmelsema i FBL ger ett tillräckligt utrymme för ennyanserad tillämpning är defockså viktigt att lagen bygger på vissa mergenerella gmndsatser när det gäller avvägningar mellan allmänna och enskildaintressen. Enligt uppfattning bör i dessa avvägningar bl.a.markhushållningsaspekten och fastighetsindelningens betydelse för ettrationellt utnytGande av de areella näringamas produktion ges stor tyngd även ifortsättningen. Att markhushållningsaspekten numera har en nära anknytningtill naturresurslagen och till översiktsplaneringen i plan- och bygglageninnebär inte att den bör ha mindre betydelse när det gäUer prövningen av enenskild fastighetsbildningsåtgärd. Enligtskogsstyrelsens uppfattning är en god fastighetsstmktur och utveckladelantbmksföretag av stor betydelse både för en effektiv produktion och förmöjlighetema till ett långsiktigt boende på landsbygden. FBL bör därför även ifortsättningen slå vakt om resultatet av genomförda stmkturinsatser och främjafortsatt stmkturrationalisering. Skogsstyrelsenbiträder de förslag till ändringar av FBL som läggs fram i rapporten.Beskrivningen av hur den ändrade lagstiftningen bör kunna tiUämpas har skogsstyrelsendock funnit skäl att kommentera eller ifrågasätta på några punkter. Dessapunkter behandlas i följande avsnitt. Fastighetsbildningslagstiftningenär av utomordentligt stor betydelse för utvecklingsmöjligheteraa förlandsbygden. En levande livskraftig landsbygd ligger i skogsbmkets intressevarför ser mycket positivt på huvuddragen i de nuföreslagna förändringama. Ändringamasynes väl ägnade att styra fastighetsbildningen på ett sätt som gagnar skogsbmket, de regionala och miljöpolitiska mål som uppsatts i jordbmkspolitiken och utvecklingen av landsbygden. villemellertid i det följande betona betydelsen av Prop. 1989/90:151 vissa uppfattningar som redovisas i rapporten. Skogsvårdsstyrelsentillstyrker i huvudsak de föreslagna ändringaraa. Rapportensförslag och bedömningar överensstämmer med uppfattning. Rapportensförslag innebär genomgående en konstmktiv anpassning av regelsystemet tillrådande verklighet. Ur skoglig synvinkel är det positivt attfastighetsbildningen inte utgör hinder för upprätthållande av en infrastruktursom är i tidsfas med utvecklingen på landsbygden. Rapportenförordar att tillämpningen av FBL anpassas till regionala och lokalafömtsättningar förankrat i ett länsprogram för fastighetsbildning i samarbetebl a med skogens sektorsmyndighet. Dettabör ske men dämtöver torde finnas anledning att överväga om inte beslut ifastighetsbildning där skogsmark avses bli tagen i anspråk av boende ochmiljöskäl, regelmässigt borde föregås av yttrande från skogsvårdsmyndigheten. Fiskeär i glesbygden en viktig resurs, både när fisket bedrivs i förvärvssyfte ellersom fritidsfiske. Det finns inga fiskeribiologiska hinder för att fisket ochfiskodlingsverksamheten utvecklas ytterligare. Föryrkesfiske på heltid eller som binäring är svårigheten att tillgodosenäringsutövamas behov av fiskerättigheter ett allvarligt problem. Detär angeläget att de fastighetsrättsliga fömtsättningama att genomfastighetsreglering eller servitut tillgodose fiskamas behov av vattenområdenför fiske utreds ytterligare. Utredningen bör påböas utan dröjsmål.Fiskeristyrelsen anser det angeläget att styrelsen medverkar i utredningen. Lantmäteriverkethar under arbetets gång samrått med bla planverket i den utredning som nuredovisas. och ombildades till detnya plan- och bostadsverket (). Boverketnoterar att planverkets synpunkter i huvudsak arbetats in i den färdiga rapporten. En fråga kvarstår dock. ställer sig tveksam tiU att förslaget att utarbeta länsprogram för fastighetsbildning som berör lantbmksfastigheter (sidan 4849, Regional och lokal anpassning) utgår från en samrådskrets av centrala och regionala myndigheter. Det finns risk 49 4 1989/90. 1 sami Nr 151 attolika planeringssystem kan komma till och verka skilda från varandra Prop.1989/90:151 med den ordning som utredningen föreslår. Förslagetförbiser enligt mening det nya och större ansvar för planering ochhushållning med naturresurser som PBL och NRL lagt på kommunema och denstrategiska betydelse som översiktsplanema kommer att få som samlande dokumentför planering och beslutsfattande. Föratt åstadkomma en regional och lokal anpassning av tillämpningen avfastighetsbildningslagen bör enligt mening ett nära samarbete ske medkommunema i samråd med fastighetsbildningsmyndighet, länsstyrelse,lantbmksnämnd, länsarbetsnämnd och utvecklingsfond. Det är viktigt att kommuneni sin översiktsplan får möjlighet att ge en samlad bild avplaneringsfömtsättningarna och ge sin syn även på fastighetsbildningsfrågan,som har stor betydelse för såväl näringsliv som miljö och bevarandefrågor pålandsbygden. Länsstyrelsentillstyrker de föreslagna ändringaraa i fastighetsbildningslagen och noteraratt ändringaraa främst innebär en anpassning till gäUandejordförvärvslagstiftning. Fastighetsbildning enligt de intentioner som uttrycksi rapporten går i många fall att genomföra också med nuvarande utformning avfastighetsbildningslagen bla genom tillämpning av vissa undantagsregler ilagens 3 kap. Från principiell synpunkt är det dock riktigare attfastighetsbildningen har stöd i huvudregler och inte i undantagsbestämmelser. Länsstyrelseninstämmer i huvudsak i de bedömningar som gjorts i rapporten och tillstyrkerde ändringar som föreslås i fastighetsbildningslagen (FBL). anseratt lagändringarna och motiveringarna tiU dem mycket väl tillgodoser detreformbehov som finns när det gäller att anpassa FBL till ändradefömtsättningar för jordbmksnäringen och till en ändrad jordbmkspolitik, bla närdet gäller att skapa fömtsättningar för en aktiv regionalpolitik. Dals-Edskommun (kommunstyrelsen): Dals-Edskommunstyrelsen tillstyrker förslag i Rapport (1988:9) omfriare fastighetsbildning på landsbygden. Kommunenhar deltagit i försöksverksamhet kring jordförvärvsfrågor.Ett särskilt Program har upprättats och bifogas detta yttrande (utelämnat här). Erfarenhetenfrån verksamheten visar hur viktigt just bosättningsfrå-goraa är för enfortsatt levande landsbygd. Av de ca 50 förvärvsärendena kommunen yttrat sigöver har i 14 fall bostadsfrågan varit huvudsak. Denlokala kännedomen och bevakningen av fast bosättning på lands- 50 bygdenstöder krav om kommunernas yttranderätt vid fastighetsbildning- Prop.1989/90: 151 särenden på landsbygden. Markskommun (kommunstyrelsen): Tillämpningen av fastighetsbildningslagen skall redovisas iöversiktsplan för kommunen. Länsstyrelsenär i allt väsentligt positiv till (LMVs) förslag tiUändringar i fastighetsbildningslagen (FBL). Pånågra punkter behövs i det fortsatta lagstiftningsarbetet förtydliganden tiUlagtexten för att inte förslagen med dess liberalare syn på bildande av störrebostadstomter på landsbygden och mindre jordbmksfastigheter för kombineradeändamål skall missbmkas och tex leda fram tiU en ohämmad delning och försämringav fastighetsbeståndet. Huvudinriktningen skall fortfarande vara attåstadkomma en förbättring av fastighetsindelningen. Länsstyrelseni : tillstyrker förslagen. Ragundakommun: Förslagen tillstyrks. Bergskommun: Förslagen är ett steg i rätt riktning. Östersundskommun (): Förslagen tillstyrks. Krokomskommun: Förslagen tillstyrks. Länsstyrelsenhar pekat ut några nyckelområden för sin verksamhet. Ett av dem är en levandelandsbygd. Aktiviteterna inom nyckelområdet är tex attta fram ett regionaU handlingsprogram för tillämpningen av jordförvärvslagen attta fram ett handlingsprogram för att bevara det öppna landskapet. I arbetet med landsbygdsfrågorna är det väsentligt att alla berörda myndigheteroch organ samverkar, inte minst när det gäller lagtillämpning. I länet hardärför förts diskussioner om bla fastighetsbildningslagens roll i dettasammanhang. Länsstyrelsenanser att det är en viktig fömtsättning för att behålla en levande landsbygdoch ett öppet landskap att landsbygden är befolkad. Givetvis utgörfamiljelantbmket den bas på vilken landsbygdens framtid gmndas. Men jordbmketssituation innebär att detta inte räcker. Demänniskor som vill bo på landsbygden har andra krav . Man vill finna utlopp för aktiviteter på egenägd mark i större utsträckning . Det finns fömtsättningar att tillfredsställa dessa önskemål även med hänsyn till kravet på god markhushållning. Utifrån bland annat dessaaspekter hälsar Lantmäteriver- Prop. 1989/90:151 kets förslagmed tillfredsställelse. Genom den föreslagna ändringen an- Bilaga 3 passasfastighetsbildningslagen väl med annan lagstiftning.