prop · GD03160 · 1989-12-31 00:00:00 — avlönadtjänst i ett på lika villkor som de nationella arbetstagarna.Styrelsemedlemmar omfattas av det mycket vidsträckta begreppet avlönad Ijänsl (aclivitésalariée), som används i denna artikel. Av artikeln framgår all upprätthållandeav nationalitets- och hemvistkrav för styrelsemedlemmar är oförenligt med EG-rällen.Se vidare under . Iartikel 3 omtalas vissa bestämmelser och praxis i samband med upprättande avarbetsförhållanden, som är oförenliga med nondiskriminerings-principen. Dessaär bestämmelser som uppställer särskilda, inle för inhemska medborgaregällande villkor för utlänningars tillträde till eller utövande av anställningeller som har lill syfte eller verkan all utestänga medborgare från andra EG-ländererbjuden anställning. Enligt artikel 4 får inle numera restriktioner ochkvoteringar tillämpas på medborgare från andra medlemsstater, dvs. bestämelsersom lill visst antal eller viss procent begränsar rätt lill anställning avutländsk arbetskraft i visst förelag, viss bransch, viss region eller inom helalandet. Enytterligare rättsakt all beakta, främst med tanke på verkställande direktörer,är del allmänna program som utfärdats på gmnd av art 54 RomF föravveckling av förekommande inskränkningar i etableringsfriheten. Deinskränkningar som avses är sådana som utgör diskrimineringar . Avskaffande skall ske av varie bestämmelse eller av praxis somuppställer villkor för att hindra utlänningar all utöva eller upplagasjälvständig förvärvsverksamhet. Programmet skall förverkligas genom direktiv. liberaliseringsdirektiv har utfärdats för skilda områden. Programmet ulgörinle en bindande rättsakt för medlemsstaterna, utan avses vara en plan för delsenare arbetet med utfärdande av direktiv. Programmet har emellertid en vissbetydelse i praxis genom att det knappast är möjligt att påstå att ettförhållande som i programmet nämns som diskriminerande, inle är det. Iprogrammets avsnitt III Aa nämns som diskriminerande bestämmelser och praxis som endast för utlänningaroVZyWer tillträde lill eller utövande av självständig förvärvsverksamhet. Formuleringen omfattar bl. a. krav på medborgarskap. Som diskriminerande anses också villkor som hindrar 89 KOMMERSKOLLEGIUM PM Dnr BOL 765/87 Prop. Betydelsenfrån försvarssäkerhetssynpunkt av aktiebolagslagens bestämmelser ommedborgarskaps- och bosällningskrav för vissa befattningshavare. Kompletteringlill PM "Medborgarskaps- och bosällningskraven iaktiebolagslagen m. fl.författningar, förslag till förenklade regler" 1 departementspromemorian(Ds A 1986:1) "Styrelserepreseniation för de anställda" föreslogs all kravet på svenskt medborgarskap i 8 kap 4 § i aktiebolagslagen skulle slopas för arbelslagarledamot. I samband med remissbehandlingen av promemorian anförde överbefälhavaren och all ell upprätthållande av medborgarskapskra vel var av betydelse från säkerhetspolitisk synpunkt. Nämnda remissin stanser synes inte haft kännedom om de omfattande dispenser som bevil jats ulan tolkat berörda lagruhi bokstavligt. I propo sition 1987/88:10 framfördes förhållandena inom försvarsindustrin både den som tillverkar krigsmateriel och den som slår för andra leveran ser lill försvaret som del vägande argumentet mol genomförande av förslaget. Den nuvarande ordningen med krav på dispens för utländska arbelstagariedamöler behölls sålunda. Kommerskollegiumhar i promemorian "Medborgarskaps-och bosällningskraven iaktiebolagslagen m. fl.författningar, förslag lill förenklade regler"kortfattat berört medborgarskaps- och bosättningskraven i relation lillförsvarsindustrin. Kollegiet utvecklar nedan vissa kompletterande synpunkter påmedborgarskaps- och bosättningsreglernas betydelse från försvarssäkerhelsynpunkl. Enligtlagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel får tillståndatt tillverka krigsmateriel endast beviljas svensk medborgare, svensktaktiebolag eller svenskt handelsbolag. Samtidigtsom liberalare regler för nordiska medborgare infördes i aktiebolagslagenvad gäller rätten att inneha uppdrag i ell aktiebolags ledning ändradesbestämmelserna i lagen om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel.Ändringen innebar all tillstånd all tillverka krigsmateriel får förenas medvillkor om all styrelseledamot och verkställande direktör i bolaget samtsuppleanter för dem skall vara svenska medborgare och bosalla i . Sådanivillkor torde numera regelmässigt uppställas. Exempel på villkor i samband medtillstånd att tillverka krigsmateriel finns i bilaga. Denredovisade ordningen innebär all del över huvud ej torde vara aktuellt för bolag som tillverkar krigsmateriel all hos kollegiet ansöka om lilstånd för utländska medborgare all inneha uppdrag i bolagels ledning. 3Leverantörer till försvaret Prop. Enligt14 § upphandlingsförordningen (1986:366) åligger del myndighet 3 somskall träffa avtal om upphandling, som med hänsyn till rikels säkerhet börhemlighållas, all träffa skriftlig överenskommelse med leverantören om desäkerhetsbestämmelser som behövs i del enskilda fallet. Enligtvad kollegiet inhämtat från är ca 700företag leverantörer till försvaret. I de överenskommelser som materielverkethar träffat med dessa förelag krävs svenskt medborgarskap förstyrelseledamöter och verkställande direktör. Svenskt medborgarskap krävsockså för personal som har kontakt med den sekretessbdag-da produktionen. Personalkonlrollkungörelsen(1969:446, omtryckt 1983:764) ger möjligheter att göra personalkontroll hosföretag som är leverantörer lill försvaret. I I § 3:e stycket jämställsanställning eller uppdrag hos leverantör med vilken myndighet enligtupphandlingsförordningen träffar avtal om arbete, som med hänsyn lill rikelssäkerhet skall hållas hemligt, med tjänst hos myndighet. Överbefälhavarenbestämmer, enligt de grunder som regeringen föreskriver, vilka personer somskall inplaceras i skyddsklass på grund av de har anställning eller uppdrag somavses i I § 3:e stycket personalkonlrollkungörelsen. Enligtuppgift från försvarels materielverk genomförs alltid personalkontroll innan etlföretag accepteras som leverantör lill försvaret. Meddet regelsystem som finns och den ordning som tillämpas torde del inte hellerbli akutellt för bolag som är leverantörer till försvaret all hos kollegietansöka om tillstånd för utländska medborgare all inneha uppdrag i bolagelsledning. 4Betydelse från försvarssäkerhetssynpunkt av aktiebolagslagens regler mån försvarels säkerhelsinlressen är knutna lill krav på svenskt medborgarskapoch bosättning här i landet för vissa befattningshavare i aktiebolag finns enligt vad ovan redovisats särskilda regelsystem direkt inriktade på atttillgodose delta krav. Aktiebolagslagens bestämmelser om medborgarskap ochbosättning för personer som innehar uppdrag i etl bolags ledning har enligtförarbetena inget annal syfte än alt säkra ell svenskt (nordiskt) inflytandeöver förelagens ledning och skötsel och att ledningen skall vara åtkomlig här ilandet. Någon prövning ur säkerhetspolitisk synpunkt har inle berörts ellerförekommit. Redandet förhållandel all, enligt aktiebolagslagens regler, medborgare i ,, och som är bosatta här i landet, är jämställda medsvenska medborgare medför att detla regelsystem torde sakna betydelse i häraktuellt avseende. Någon prövning från kollegiets sida sker således över huvud ejvad gäller dessa utländska medborgare. Beträffande icke-nordiska medborgare ärnu förekommande redbarhetsprövning möjlig endast om vederbörande varit bosalli längre lid. Detfinns inte heller något annat moment i förekommande prövning av 93 dispensansökningar enligtaktiebolagslagen som på något som helst säll är Prop. 1989/90:160 inriktatpå att tillgodose försvarels säkerhelsinlressen - exempelvis upp- Bilaga 3 rälthållandei vissa fall av absolut krav på svenskt medborgarskap. Sammanfattningsvistillgodoses sålunda de säkerhetspolitiska kraven på företagens ledningar genomlagen om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och genomupphandlingsförordningen (personalkonlrollkungörelsen). Genomaktiebolagslagens regelsystem sker och kan inle ske någon prövning ursäkerhetspolitisk synpunkt. En ändring i aktiebolagslagen m. fl.författningarav innebörden all kravet på svenskt medborgarskap generellt slopas men allstyrelsens majoritet skall vara bosall i innebär följaktligen ingenändring ur säkerhetspolitisk synpunkt. REGERINGSBESLUT, serie A Prop. HANDELSAVDELNINGEN Dnr I982/K/87 1skrivelse har anhållit om tillståndall tillverka viss krigsmateriel. Överansökningen har yttrande avgivils av kommerskollegium den 9 december 1987.Kollegiet har bifogat yttrande från handelskammaren i . tillstånd all, tills vidare vid bolagelslokaler, Havgalan 1, , tillverka följande krigsmateriel(hänvisningen inom parentes avser SFS 1982:1062), nämligen specielladelar lill robotar (4 c). Somvillkor för tillståndet gäller dels all del i bolagsordningen finns intaget etlullänningsförbehåll som inle är mindre strängt än del som anges i 4 § lagen (1982:617)om utländska förvärv av svenska förelag m.m., dels att ändring med avseende påbosättning eller medborgarskap i utlandet i fråga om verkställande direktörsamt styrelseledamot och suppleant anmäls lill krigsmaterielinspektionen förvillkorsprövning enligt 4 § första stycket lagen (1983:1034) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m. Krigsmaterielinspektionenfår medge jämkningar i tillståndet såvitt avser tillverkningsställe och denkrigsmateriel tillverkningen får omfatta. Beslutetinnefattar inle tillstånd som kan behövas enligt föreskrift i annan författningän i lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. Sammanställningav remissyttranden över kommerskolle- Prop. 1989/90:160 giums brev1987-08-25 till regeringen med förslag till änd- Bilaga 4 ringar iaktiebolagslagen m. fl. Eflerremiss har yttranden avgetls av , riksåklagaren, överbefälhavaren,försvarels materielverk, bankinspektionen, försäkringsinspektionen, statensinvandrarverk, statens industriverk, patent- och registreringsverket,länsstyrelsernas organisationsnämnd, i ,, understödsföreningsutredningen (Fi 1988:01), SverigesAdvokatsamfund, i (LO), (), Centralorganisationen (), , , ,, , GrossistförbundetSvensk Handel, , Småförelagens , , Föreningen , Svenska Revisorsamfundel SRS,, , ek för, SverigesBostadsrättsföreningars , ek för. Arbetslöshetskassornas Samorganisalion,Konsumentkooperationens pensionskassa, försäkringsförening, och Stockholmshandelskammare. Riksåklagarenhar bifogat yttranden från överåklagarna i ochVästerås saml överåklagaren vid slatsåklagarmyndig-heten för speciella mål. och har avgivit ell gemensamt yttrande.FÖrelagareförbundet har instämt i Advokatsamfunds yttrande. Hovrättenanser att frågan om att avskaffa kravet på svenskt medborgarskap förstyrelseledamöter i aktiebolag bör utredas i ell större sammanhang. Hovrättentillstyrker däremot förslaget all dagens praxis lagfästs vad avser krav påmedborgarskap och bosättning i aktiebolagslagen m. fl.författningar liksomförslaget beträffande revisorer. Deföreslagna förändringarna innebär att förfarandet förenklas. I de till riksåklagaren avgivna yttrandena uttalas farhågor för att kommerskolle giets förslag kan komma att medföra vissa svårigheter när det gäller alt utreda och lagföra brottsliga förfaranden, begångna av utländska medbor gare bosatta utanför . Farhågorna har enligt min mening visst fog för sig. Förslaget innebär dock inle några större förändringar i forhållande till vad som gäller med den dispenspraxis som tillämpas. Del bör vidare vara möjligt att inom ramen för den föreslagna ordningen förbättra kontrollsystemet när del t. ex. gäller personers identitet. Frånde synpunkter jag närmast har alt företräda har jag inle någon Prop.1989/90:160 erinran mot förslaget. 3 Överåklagareni åklagardisrikt: Kammarkollegiethar bl.a. föreslagit alt medborgarskapskravet i 8kap 4 par aktiebolagslagen förstyrelseledamot och verkställande direktör slopas. En vanlig situation i broltsmålsulredningarär alt den misstänkte övervältrar ansvar på verklig eller fiktiv person somvistas utomlands och som därigenom ej är möjlig att nå för svenska myndigheter.Från åklagarsyn-punkl bör därför framhållas all del måste ske en kontroll avutländska medborgares identitet för att förhindra alt "fiktiva"personer sättes in som styrelseledamot. Vidare bör borgenärsinlresselförslärkas genom all krav bör ställas att styrelseledamot som saknar hemvist iSverige skall ställa säkerhet för att läcka eventuellt skadeståndskrav som kanriktas mot styrelseledamot enligt 15 kap aktiebolagslagen. Jaghar ingen invändning mol kommerskollegiets övriga förslag lill förändringarbeträffande medborgarskaps- och bosällningskrav avseende befattningshavare isvenska förelags ledning och dess revisorer. Molmålsättningen, all åstadkomma förenklingar som kan medföra mins kad byråkrati för förelagen och besparingar för kollegiet, finns ingen erinran. Del synes t.o. m. angelägel att öka möjligheterna all ulan dispens låta utländska iiiedborgare ingå i bolagsstyrelser. Det kan emellertid ifrå gasättas om inle förslaget i sin nuvarande utformning ger de brottsbekäm pande myndigheterna elt merarbete som mer än väl uppväger ralionalise- ringsvinslema. Genom medborgarskaps- och bosällningskraven skyddas f n, del allmännas, borgenärers och avtalsparters rättigheter och intressen. Vid ansökan oin dispens från nämnda krav gör kommerskollegium en kontroll, som begränsar möjlighetema för oseriösa i utlandet bosatta per soner att ingå i styrelser. De får härigenom svårare att med stöd av mer eller mindre slraffimmuna personer som ansvariga ställföreträdare driva en oseriös verksamhet i . Inle minsl de nu pågående skalbolagsul- redningama torde med önskvärd tydlighet visa vilka närmast oöverstigliga hinder åklagar-, polis- och skattemyndigheter skulle få om oseriösa verk samheter i skulle skötas av utländska medborgare med påstått boende i . Utredningens förslag vidgar i hög grad oseriösa perso ners möjligheter att från utlandet driva verksatnhet i . De behöver inte ens söka dispens utan endast skaffa sig en bostad. Av avgörande betydelse för möjlighetema all bekämpa sådan oseriös verksamhet är inte om större delen av styrelsen bor i eller inte iitan om de som faktiskt utövar ledningen eller som har det bestämmande inflytandet över verk samheten är åtkomliga för del svenska rättsväsendet. Nordiska medborga re bosalla inom bör därför ulan dispens kuniia ingå i styrelser eller vara VD. Del är länkbart all relationer till EG framledes kan bli sådana att dispens ej heller skulle behövas beträffande EG-medborgare. 1 1989/90. 1 sami Nr 160 skulle ettgenomförande av utredningens förslag beträffande Prop. 1989/90:160 andra ännordiska medborgare kunna få icke önskvärda konsekvenser för Bilaga 4 rättsväsendetsmöjligheter att komma åt oseriös verksamhet av ovannämnt slag. alternativskulle vara att kräva all VD, styrelserordförande och styrelserepresenlanterför dominerade aklieägargmpper, långivare m fl, som kan ha ell bestämmandeinflytande, måste vara svenska medborgare bosalla i . annal altemativär all kräva dispens först när aktiekapital, omsättning mm underskrider vissaangivna belopp och förelaget inle är dotterbolag lill en inlemalionell koncem.Tanken bakom en sådan begränsning är all de oseriösa företagama nästan aldrigåterfinns i sådana förelag. Del bör påpekas all del förhållandel allkommerskollegium sällan eller aldrig behövt avslå en dispensansökaninte säger någonting om i vilken utsträckning de generösare reglema ifortsättningen kommer alt missbmkas. Avslutningsvis förtjänar all betonas allen betydande ojämlikhet också kan uppslå om en styrelse ådrar sig skadeslåndsskyldighetoch ansvaret endast kan utkrävas av de i då bosalla svenska medborgamamedan de utländska medborgama som efler t. ex. en konkurs flyttat hem igen ejdrabbas av skadeståndsansvar. Del är dessutom fullt länkbart all del är deutländska medborgama som med slöd av dominerande ägarintressen drivit igenom debeslut som gmndar rätt lill skadestånd. Ettslopande av nationalitets- och bosällningskraven för revisorer inger mindrebetänkligheter. Å andra sidan synes behovet av en sådan lagändring varaväsentligt mindre angelägen. 5Överåklagaren vid statsåklagarmyndigheten för speciella mål: Blandannat i syfte alt lätta kollegiets arbete med dispensansökningar har föreslagilsatt medborgarskapskravel för styrelseledamot och verkställande direktör slopasmedan kravet på bosättning i för halva antalet styrelseledamöter ochverkställande direktören behålls. Med kraven på bosättning torde kravet påbolagets anknytning till vara i tillräcklig mån tillgodosett. Krav påmedborgarskap torde i det hänseendet med ell modernt betraktelsesätt vara avunderordnad betydelse. Likasåtillstyrks ändringsförslaget avseende auktoriserade och godkända revisorersbosättning. Denankommer inte på kommerskollegium utan på patent- och registre ringsverket all kontrollera registrerade personers identitet, medborgarskap och bosättning. Eftersom frågan om denna kontroll omnämns i den lill brevet fogade promemorian må del i sammanhanget tillåtas alt anföra synpunkter härpå. I fömndersökningar vid denna myndighet har kunnat konstateras alt personer som registrerats som styrelseleda möter och revisorer varit helt ovetande om sina uppdrag altemativt över huvudtaget inte existerat i sinnevärlden. Den diskussion om betydelsen av medborgarskap och bosättning hos personer verksamma i bolag som förs i kollegiets promemoria ler sig mindre meningsfull om identilelskonlrollen av de personer som registreras inte fungerar. Rent allmänt och särskilt ur 98 ekobrotlsbekämpningenssynpunkt skulle det vara lill stor fördel om de nu Prop. 1989/90:160föreslagna författningsändringarna kunde lagas lill utgångspunkt för en Bilaga4 översyn av kontrollfunktionen i detla avseende. Förförsvarsmaktens del är det av stor vikt att de företag som tillverkarkrigsmateriel står under svenskt inflytande. Detta uppnås genom att lagen(1983:1034) om kontroll över tillverkning av krigsmateriel anger all tillståndatt tillverka krigsmateriel endast beviljas svensk medborgare, svenskthandelsbolag i vilket inle någon av bolagsmännen är s. k. kontroll-subjekt ochsvenskt aktiebolag i vars bolagsordning utlänningsförbehåll intagits. Inleendast för tillverkare av krigsmateriel är del av vikt ur försvarets synvinkelatt säkerhetsinlressena tillgodoses genom all uppställa krav på svensktmedborgarskap. Detta gäller också för s. k. SUA-förelag enligt upphandlingsförordningen(1986:366) och andra vikliga s.k. K-företag som levererar varor och tjänster lillförsvarsmakten. ÖBanser att de föreslagna ändringarna inte inskränker de intressen ur säkerhetssynpunktsom gäller för försvarsmakten. Mol bakgmnd av detta har ÖB ingen erinran mot kommerskollegielsförslag. har intet all erinra mot förslag lillförenklingar av aktiebolagslagen m. fl. Detta under fömtsättningall de regelsystem som finns, för all tillgodose försvars-maklens säkerhelsinlressenalltfort äger tillämpning och icke kommer i konflikt med den föreslagnanyordningen. Med regelsystem avses i detta sammanhang lagen (1983:1034) omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, upphandlingsförordningen(1986:366) saml personalkonlrollkungörelsen (1983:764). anser dock att arbete med översyn av personalkonlrollsyslemetbör avvaktas innan slutlig ställning las. Medborgarskaps-och bosällningskrav avseende befattningshavare i svenska förelags ledning Bankinspektionenhar inga principiella invändningar mol en uppmjukning av den lagstiftning som internationellt sett är restriktiv. Del är positivt att förslaget medför ett närmande till övrig nordisk rätt och harmonisering med EG. För vissa institut som slår under inspektionens tillsyn finns här aktuella regler i annan lag än aktiebolagslagen. T. ex. innehåller bankaktie bolagslagen (1987:618), sparbankslagen (1987:619) och föreningsbanks lagen (1987:620) bestämmelser för bankaktiebolag, sparbanker och för eningsbanker med krav på medborgarskap och bosättning i . I kreditaktiebolagslagen (1963:76), akliefondslagen (1974:931), fondkom- 99 missionslagen(1979:748) och finansbolagslagen (1988:606) saknas regler Prop. 1989/90:160om medborgarskaps- och bosättningskrav. Genom uttryckliga hänvisning- Bilaga 4 ar i respektive lag har i stället aktiebolagslagens regler gjortsdirekt tillämpliga för dessa institut. Denu föreslagna ändringarna i aktiebolagslagen skulle innebära all mera påtagligaskillnader kommer att gälla beträffande medborgarskaps-och bosällningskravmellan olika institut under bankinspektionens tillsyn än som varitfallet. Konsekvensen härav har inle uppmärksammals i kommerskollegielsutredning. Vidare bör man beakta de förslag (SOU 1988:29) som lagts fram av kreditmarknadskommittén,t.ex. i fråga om utländskt ägande. Hänsyn bör också las lill de förslag som förnärvarande övervägs inom (Fi 1987:03). Enligtbankinspektionens mening måste utredningen därför kompletteras i berördaavseenden innan inspektionen kan la slutgiltig ställning. Medborgarskaps-och bosällningskrav avseende revisorer Förrevisor som är bosalt i och har förvärvat svensk auktorisation ellersvenskt godkännande uppställs inget krav på svenskt medborgarskap. Om särskildaskäl föreligger får kollegiet meddela revisom tillstånd att med bibehållen auktorisationeller bibehållet godkännande vara bosall utomlands under en begränsad tid.Kollegiet framhåller all dispensmöjlighelen från bosättningskravet tillämpasrestriktivt. Bankinspektionendelar kollegiets uppfattning all anlitande av revisor som erhållit dispens börkunna ske ulan att särskih tillstånd därom måste sökas. Mol bakgmnd av varjerevisors ansvar för hela den granskning som ingår i revisorsuppdragel tycks detäven obehövligt all uppställa nationalitets- och bosättningskrav för övrigarevisorer när det finns minst en auktoriserad eller godkänd revisor. Desynpunkter som inspektionen framfört ovan beträffande befattningshavare isvenska förelag under bankinspektionens tillsyn och behovet av närmareutredning är dock lika relevanta för frågan om krav på medborgarskap ochbosättning i riket avseende revisorer. Även beträffande denna del av förslagetär del således nödvändigt med komplettering av utredningen innanbankinspektionen kan la slutgiltig ställning. Försäkringsinspeklionenhar inle några erinringar all göra mol de förslag lill ändringar i aktiebolagslagen m.fl. författningar, som kommerskollegiet har lagt fram i PM , rörande behörighetsvillkor för styrelseleda möter, revisorer m. fl. befattningshavare i aktiebolag och andra associatio ner. Försäkringsinspeklionen vill erinra om, all underslödsföreningsulred- ningen (dir 1987:60) i sin översyn av underslödsföreningslagen kommer all överväga frågor av denna art. Inspektionen konstaterar i sammanhang et, all kollegiet har avstått från all lägga fram förslag på bank- och försäk ringsområdena. Beträffande försäkringsområdet har försäkringsverksam- helskommillén (FVK) i sitt slutbetänkande Försäkringsväsendet i framti- 100 den (SOU 1987:58)föreslagit ett slopande av kravet på svenskt medbor- Prop. 1989/90:160 garskapför auktoriserade och godkända revisorer i försäkringsbolag. In- Bilaga 4 spektionenhar i sitt remissvar lill tillstyrkt detta.Beträffande frågan om en anpassning i övrigt av försäkringsrörelselagen (1982:713)lill aktiebolagslagen, avseende de av kommerskollegiet framlagda förslagen,bör denna fråga övervägas i samband med beredningen av FVK:s slutbetänkande. Deföreslagna ändringama berör endast lill ringa del invandrarverkets verksamhetsområde.Viss betydelse kan de dock få för verkels handläggning av elt tiotal ärendenårligen enligt utlänningslagstiftningen. har inget emot allkollegiets förslag genomförs. stödjer kommerskollegiums förslag vad avser slopandet avnationalitets- och bosällningskraven för revisorer. Vadavser övriga förslag vill verket anföra följande: