prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Under del har delta råd också utvecklat endisciplinär inre organsalion, vilket innebär all rådet i fortsättningen i ökadutsträckning får underlag för atl göra insatser där de ger bäst resultatoavsett inom vilken fakultet eller högskola detta sker. Regeringen anser attskogs- och jordbmkets forskningsråd nu också bör ges en tydligare karaktär avgmndforskningsråd. bör i fortsättningen därför ha en majoritetav representanter från vetenskapssamhället. Dessa bör vara valda genomelektorsförsamlingar i likhet med vad som gäller för övriga gmndforskningsråd. 3.5 Förnyelse av forskningen inom fakultetema 3.5.1 Principen om full kostnadstäckning Engmndprincip i den svenska forskningspolitiken är alt all forskning, så långt möjligt, skall utföras inom högskolan. har inrättats endast i undanlagsfall. Fördelama med detta är uppenbara 38 settur både högskolans och andra forskningsinlressenlers perspektiv. Prop.1989/90:90 Forskare och forskarstuderande kommer i kontakt medforskningsproblem som är motiverade utifrån olika samhälleliga behov. Forskningför olika samhälleliga eller kommersiella beställare kommer att bedrivas medsamma vetenskapliga krav som forskningen i övrigt inom högskolan. Mångaolika forskningsuppgifter utförs således inom högskolan. Uppdragen för olikaexlema beställare, det må vara förelag eller statliga myndigheter, har ökatkraftigt. Den exlemt finansierade verksamheten utgör nu en betydande dd avverksamheten inom högskolan, vid vissa institutioner den hell dominerandedelen. Högskolansforskningsmiljö är således viktig inte bara för dem som är direkt verksamma däroch utifrån gmndforskningens oeh forskamlbild-ningens perspektiv. Den är ocksåen väsentlig fråga för de många myndigheter och förelag som får vikligaforskningsuppgifter utförda inom högskolan. Förseklorsorgan och förelag är redan del faktum atl högskolan slår öppen för derasverksamhet en stor förmån. I praktiken har därtill olika finansiärer kommit allfå ytterligare fördelar genom all högskolan också svarat för kostnader avskilda slag som är förknippade med deras verksamhet. Detta är inte rimligt.Det är ell livsvillkor för den gmndforskning och forskamtbildning som högskolanhar ansvar för alt den extemfinansierade verksamheten slår för alla dekostnader som den föranleder. Redani föregående forskningsproposition angavs all principen om fullkostnadstäckning skall tillämpas konsekvent inom högskolan fr. o. m. budgetåret1990/91. Det innebär att högskolan avlastas kostnader förknippade medverksamhet som bedrivs på uppdrag av bl.a. seklorsforskningsor-ganen. Deförvallningsavgifler högskolorna tar ul avser främst vissa kostnader påcentral nivå inom högskoleenhetema. Det är naturligt all en del av dessa medelefter beslut av högskoleslyrdsema disponeras av högskoleförvaltningarna. Ettsystem med full kostnadstäckning innebär emellertid att kompensation också gesför kostnader på fakultets- och institutionsnivå. Den förändradekostnadsfördelningen bör således medföra all resursema ökar för deinstitutioner som med framgång tillför verksamheten exlema medel. Som en följdav detta kan fakultelsanslagen disponeras för ändamål för vilka de är avsedda,nämligen gmndforskning och forskarutbildning, och användas för ålgärder somprioriteras av berörda högskoleorgan. Denfulla kostnadstäckningen innebär inte att kostnadema för forsk ningen ökar. Del som ändras är fördelningen mellan olika finansiärer inom och ulom högskolan. Den exakta storleken av de resursförstärkning ar för högskolan som härigenom kommer lill stånd är svår all uppskatta. Universitet och högskolor har dock bedömt att fakultetsanslagen nu i betydande utsträckning subventionerar den verksamhet som bedrivs ål seklorsforskningsorganen. Den reella förstärkning som den konsekventa regdtikämpningen innebär, blir givetvis av motsvarande omfattning. Denna förstärkning av resursema för gmndforskning och forskamtbild ning ger möjligheter för högskoleorganen all på olika sätt förbättra forsk ningsmiljöema inom högskolan. 3.5.2En särskild resurs till rissa fakulteter Prop. Starktbidragande tik den höga kvaliteten på svensk forskning är all i princip allaStatliga medel som anvisas för forskning skall fördelas och användas eflervetenskaplig kvalitetsprövning. Detta gäller och tillämpas otvetydigt inomforskningsrådsorganisalionen. Del måste också gälla för de mångdubbelt störreresurser för forskning som direkt disponeras av universitet och högskolor. Debeslutande organen inom högskolan tar i varierande utsträckning även andra änrent vetenskapliga hänsyn vid beslut om fördelning och användning av anvisademedel för forskning och forskamtbildning. 1 många fall är detta del rätta ochrimliga. En viss forsknings- och forskamlbildningsorganisalion behöver upprätthållasoberoende av tillfälliga variationer i den vetenskapliga verksamheten. 1 andrafall kan dock hänsynen till den befintliga organisationen och de redananställda forskama drivas för långt på bekostnad av nya idéer. Särskildaåtgärder bör vidtas för att stimulera fakulletsorganen att i ökad utsträckningarbeta efler samma kvalitetskriterier som forskningsråden. Regeringen föreslåratt särskilda medel anvisas till de humanistiska ochmalemalisk-nalurvetenskapliga fakultetema. Tillskottet omfattar budgetåret1991/92 15 milj. kr. och /93 35 milj. kr., dvs. en sammanlagdbashöjning av 50 milj. kr. Syftet skall vara att stimulera dessa fakulteterlill insatser som vitaliserar den forskning på eget programansvar som bedrivsinom fakultetema och till resursfördelning som i högre utsträckning skerutifrån vetenskapliga kvalitetskriterier. Medlenskall användas för koncentrerade förstärkningar för av . De somerhåller denna resurs skall kunna skapa kreativa forskningsmiljöer, så atlvetenskapliga resultat av god intemationell klass kan åstadkommas. Resursenskall vara sammankopplad med en aktiv granskning av vetenskapliga resultat somär en följd av resursförstärkningen. 3.5.3Ny arbetsform för forskning inom det materialvetenskapliga och materialtekniskaområdet Högskolansdisciplinindelning är inte anpassad till forskningsområden som kännetecknas aven utpräglad tvärvetenskaplighet. Det finns därför behov atl utveckla nyasamverkansformer. På samma gång krävs ell starkt projektledarskap i kombinationmed tydligt vetenskapligt ansvarslagande för den operativa verksamheten. Materialteknikär ett område som lämpar sig för en tvärvetenskaplig ansats. Inför dennaforskningsproposition har ell omfattande arbete genomförts för all utröna debästa fömtsättningarna för vetenskapligt goda ulvecklingsbelingelser inom dettaområde. Debehov som framförts i det omfattande utredningsarbetet har lett till förslag om en ny form för forskning inom det materialtekniska och maleri alvetenskapliga området, s. k. tvärvetenskapliga konsortier. Med konsorti er avses i detta sammanhang dels ell antal specificerade ämnesområden för forskning, dels gmpperingar inom olika högskolor som skall ulföra forskningsarbetet. STU och det naturvetenskapliga forskningsrådet har 40 gemensamtförberett denna arbetsmodell. Regeringen beräknar förstärk- Prop.1989/90:90 ningen av den malerialvetenskapliga forskningen till 10 milj. kr.1990/91, 20 milj. kr. 1991/92 och 20 milj. kr. 1992/93, dvs. en bashöjning med50 milj. kr. vid periodens slut. 3.5.4ökat stöd till kvinno- och jämställdhetsforskning Vilever i ett samhälle där de formella hindren för jämstäkdhet mellan kvinnor ochmän är undanröjda. En målmedveten satsning har också under de senasteårtiondena skett på reformer inom olika samhällsområden som gynnat enutveckling mot jämställdhet. återstår emdlertid myckel all görainnan vi får ett samhälle där den sneda makl-och arbetsfördelningen mellankönen är upphävd och där könsfördelningen är betydligt jämnare inom allasamhällsområden. Forskningom kvinnor och män ur ell kvinno- och jämslälldhelsperspek-liv och forskning omrelationer mellan könen är omistlig i arbetet för all nå jämslälldhetsmålen.Den ger kunskap om ojämlikheter mellan könen som fortfarande finns kvar ochanalyserar orsakema lill de ojämlika villkoren. Därmed kan den också geunderlag för ålgärder som kan undanröja kvarstående hinder. forskningspropositioner som har lagts fram under 1980-lalel harjämställdhelsforskning hört lill de områden som prioriterats. Vid universiteteti inrättades en professur i kvinnohistoria. Genom 1984 årsforskningsproposition tillkom fem forskartjänster i jämsläkdhets-forskning vidhumanislisk-samhäksvelenskapliga forskningsrådet. Ytterligare en sådan tjänstinrättades senare där. finns vidare vid rådd engästprofessur för en utländsk kvinnlig forskare. Forskningsområdethar tilldragit sig ell ökat intresse och antalet avhandlingarmed kvinno- och jämställdhelsperspektiv ökat. Regeringen anser därför att detnu är lämpligt alt ge denna forskning en fastare bas inom högskolan ochföreslår att tre professurer i kvinno- och jämställdhelsforskning inrättas den1 . UHÄ kommer senare all få i uppdrag alt i samråd med berördaforskningsråd föreslå inriktning och placeringsort för tjänslema. I dettasammanhang bör givelvis kvinnoforskningens erfarenheter tas tillvara. Två avtjänslema bör knytas till samhäksvetenskaplig fakultet och en till medicinskfakultet. Viduniversitet och högskolor har fommorganisationema ulfört ett viktigt arbeteoch fungerat som en kontaktpunkt för kvinnliga forskare och forskarstuderande.Foras verksamhet har indirekt bidragit lill all förbättra både rekryteringen avkvinnor lill forskarstudier och arbetsvillkoren för kvinnliga forskare ochforskarstuderande. Regeringen föreslår ett ökat stöd lill fora för kvinnligaforskare. Medel kommer även alt avsättas lill FRN för ett informationsprogramför jämslälldhelsforskningen. 3.6 Forskning vid de mindre och medelstora högskoloma Engmndtanke i den sammanhållna högskola som infördes är all all verksamhet skall byggapå vetenskaplig gmnd. finns visserligen inte vidalla högskoleenheter, men forskning skall likafullt Prop. 1989/90:90 bedrivasvid alla universitet och högskolor. Vid de mindre och medelstora högskolomabedrivs verksamheten i projektform. Forskningenhar ökat dramatiskt i omfattning vid dessa högskolor under del senasteårtiondet. Ökningen hänför sig dock huvudsakligen lill uppdrag som utförs förnäringslivet eller statliga myndigheter. Forskning på egel programansvarförekommer fortfarande endast i begränsad omfattning. Genom 1987 årsforskningsproposition tillkom särskilda medel för att stödja och utvecklaforskningen vid de mindre och medelstora högskoloma. Endasten mindre del av lärarna vid de mindre och medelstora högskoloma har genomgåttforskamtbildning. Delta påverkar givetvis möjlighetema att utvidga forskningenvid dessa högskolor. Särskilda ålgärder bör därför vidtas för all låta lärarevid dessa högskolor fullfölja studier till doktorsexamen. Infördenna proposition har en särskild utredning gjorts av frågor som rör forskningvid de mindre och medelstora högskolorna. De yttranden som företrädare föruniversitet och högskolor avgivit över denna utredning, visar att del nuföreligger goda fömtsättningar för forskningssamverkan mellan högskoleenhetermed fakultelsorganisalion och de mindre och medelstora högskoloma. Genom enutökad samverkan kan de samlade forskningsresursema inom högskolan, såvälpersonella som materiella, utnyttjas på bästa sätt. Inte minsl innebär del allde forskningsresurser som många av lärama vid de mindre och medelstorahögskoloma utgör kan utnyttjas bättre än . Enutveckling av detta slag är givelvis av stor betydelse inte bara för högskolanintemt utan också för del omgivande samhället, både lokalt, regionalt ochnationellt. Som framhållits är forskningen inom högskolan av den störstabetydelse för samhällets utveckling i oUka avseenden. Ett bättreresursutnyttjande, vilket fömtsätter en bättre integrering av lärarna vid demindre och medelstora högskoloma i den samlade högskolans forskningsarbete, ärdärför i allra högsta grad ell gemensamt intresse. Förslageni årets forskningsproposition innebär atl medel ställs till förfogande förolika forskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstora högskoloma.Tillskollen omfattar 10 milj. kr. /91, ytterligare 12 milj. kr.år 1991/92 och ytteriigare 8 milj. kr. /93, dvs. en sammanlagd höjningav basen med 30 milj. kr. Medlen skall stimulera lärare vid dessa högskolor attansöka om forskningsstöd och projektanslag hos forskningsråd och andraforskningsfinansiärer. De kan också användas för stöd lik forskamtbildning avlärare vid de mindre och medelstora högskoloma. Den resurs som finns förforskningsstödjande verksamhet vid de mindre och medelstora högskoloma kommerdärmed 1992/93 all vara drygt 40 milj. kr. Vidare föreslås all vissa lärare vidvårdhögskolorna får möjlighet all ansöka om medel för forskning ur en rörligresurs för forskning inom medicinsk fakultet. Denna resurs skall under enövergångsperiod även kunna användas till stöd för forskamtbildning av lärarevid vårdhögskolorna. Vidsidan av de nämnda förslagen föreslås under del särskilda anslaget 42 förforskning inom skolväsendel vissa medel för all stimulera all kompe- Prop.1989/90:90 lens, miljöer och nätverk byggs upp i anslutning lillläramtbildningama inom högskolan. Eftersom dessa utgör en stor del avutbildningarna vid de mindre och medelstora högskolorna kommer denna satsningäven dessa högskolor till del. I propositionen (1989/90:76) omregionalpolitiken föreslår regeringen alt regionalpolitiska medel avsätts förforsknings- och utvecklingsarbete vid de mindre och medelstora högskolor somligger i anslutning tik de regionalpolitiskt prioriterade regionerna. Avavsnitt 1 framgår all forsknings- och utvecklingsarbete i är starktgeografiskt koncentrerat, särskilt lill . Flera uppgifterpekar på all forskning som fyller höga kvalitetskrav också kan ha en positivbetydelse för den ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingen i en berördregion. Vid den försatta utvecklingen av forskningen vid de mindre ochmedelstora högskoloma och vård högskoloma bör hänsyn las lill dettaförhållande. Utgångspunkten måste vara all det skall råda en hög ochlikvärdig kvalitet inom hela den svenska högskolan. 3.7 Vetenskaplig utrustning och lokaler Såvälforskningsråd som högskoleorgan bekostar inom ramen för sina anslag vissvetenskaplig utmstning. Genom de resursförstärkningar som kommer både högskolan och forskningsråden lill dd skapasutrymme för inköp av vetenskaplig utmstning. Merkostnadskrävande utmstning finansieras genom särskilda medd som fördelas avforskningsrådsnämnden. Regeringen föreslår nu att medlen för dyrbarvetenskaplig utmstning i anslutning till framför allt forskningsrådsfinansieradeprojekt ökar med 120 milj. kr. 1990/91, 20 milj. kr. 1991/92 och 7 milj. kr.1992/93 jämfört med anslaget 1989/90 (103 milj. De s.k. bankmedlen (200milj. 1987/88-1989/90) upphör . De har inneburit en betydandeuppbyggnad av utmstningen vid vissa av högskoleinstitutionerna. Självfalletär det mycket värdefullt all olika givare finner anledning att göra donationerlill universitet och högskolor, bl. a. för ulmstningsända-mål. Denna form avinsatser har lång tradition i . Devetenskapliga biblioteken är vikliga redskap för forskare i humanistiskaämnen. För atl öka inköpen vid biblioteken kommer därför anslagen till dehumanistiska och teologiska fakulteterna all förstärkas. Denökande verksamheten inom högskolan bl. a. som följd av de mångaexlernfinansierade uppdragen har medfört lokalbrist och överbeläggning vidflertalet högskoleenheter. Många enheter har dessutom verksamhet förlagd lilläldre lokaler som inte möjliggör en effektiv resursanvändning eller erbjuder enacceptabel arbetsmiljö. Lokalbehoven finns emellertid i inte oväsentligutsträckning på orter där olika restriktioner nu gäller för nybyggandet. Regeringenföreslår atl byggnadsprojekt skall starta under den komman de planeringsperioden för centra i och , för ekologi vid i samt för matematik och informationstek nologi vid i . Degmndläggande principema är generella och gäller alla människor och helasamhället. regler kan i viss utsträckning komma lill uttryck i lagar ochannan juridisk reglering. regler och problem har dock en störreräckvidd än vad som kan och bör läckas av formell reglering och föreskrifter. Etikär inte något entydigt begrepp. Etik kan innebära försök all medvetandegöra ochbearbeta de gmndläggande principer, normer och värden som ingår i moralen.Etiken blir moralens teori. Etik i denna betydelse handlar således om vårtförhållningssätt och vilka värderingar som ligger bakom våra ställningstagandenoch beslut. Begreppet moral knyter däremot an tik människans praktiska ochfaktiska handlande. I det allmänna språkbmket använder man inte sällan termernaetik och moral synonymt. Ett etiskt handlande blir i denna betydelse detsammasom dt moraliskt riktigt handlande. Men termen etisk kan också avse motsatsenlill "icke-etisk". Etiska regler hålls med detta synsätt åtskildaregler som finns t. ex. i form av lagar. Frågor om etik inom forskningen kan påmotsvarande sätt ha myckel varierande innebörd. Regeringensgmndinställning är all de rättsliga och andra regler, som gäller församhällelig verksamhet i övrigt, också skall gälla för forskningen. De eliskabedömningar av skilda slag som måste göras utanför den formella regleringenmåste här liksom i samhället i övrigl göras av dem som på olika sättberörs. Detligger ell långsiktigt värde i alt de regler som gäller för övrig samhälleligverksamhet också gäller för forskning. Det behövs emdlertid en successivutveckling av den forskningseliska granskningen och diskussionen. Utbildningoch information i forskningseliska frågor är ell viktigt led i dennautveckling. Medicinskforskning använder sig ofta av försökspersoner. De kunskapsvinster forskningenkan leda till måste vägas mot de risker försökspersoner kan utsättas för.Människor måste få en rättvisande information om vad medverkan iforskningsprojekt innebär. För atl bevaka dessa frågor finns de medicinskaforskningseliska kommiltéema vars uppgift är atl granska alla forskningsprojektsom innefattar försök på människa. Dessamedicinska forskningseliska kommittéer har kontinuerligt fått en ökandearbetsbörda. Kommiltéema möter en rad principiella svårigheter igranskningsarbetet. Inte minsl gäller detta psykiatriska projekt, HlV-stu-dieroch omvårdnandsforskning och projekt med samhäksvetenskapliga element. Demedicinska forskningsetiska kommittéerna har en gemensam samrådsgmpp ianslutning lill medicinska forskningsrådet. Ävenutanför forskarsamhället finns organ som följer utvecklingen inom området. är ett från del löpande regeringsar- belel fristående organ, som skall följa utvecklingen inom medicinsk be- 44 handhng,teknik och forskning och ta upp medicinsk-eliska frågor ur ell Prop.1989/90:90 mer övergripande samhällsperspektiv. Vidsidan av de medicinska forskningsetiska kommiltéema följerhybrid-DNA-ddegalionen frågor i anslutning till det gentekniska området.Om delegationen finner att ell planerat eller pågående projekt som använderhydrid-DNA-leknik är etiskt tveksamt skak detta anmälas lill regeringen ellerberörd skyddsmyndighet. Delnordiska utskottet för etik inom bioteknologin ()inrättades av 1988 och är ell referensorgan i eliskafrågor inom bioteknologin. Kommittén beslår av två representanter för varjeland. Kommittén har bl. a.sammanfattat debatten i de nordiska ländema om genteknik och de frågorsom förknippas med tekniken. har också beslutat att gåigenom möjlig användning av genteknik på olika områden och behandla eliskaproblem som har samband med användning av tekniken. Regeringenhar redan tidigare fått bemyndigande atl meddela föreskrifter omgenteknikens användning på djur och växter. En kartläggning av gentekniskforskning på djur och växter har överlämnats lill regeringen. Regeringenkommer senare i vår all lägga fram en proposition som reglerar tillämpningen påmänniskan. Vidare kommer regeringen att besluta om direktiv för enparlamentarisk beredning för frågor som berör genteknikens tillämpningar istort. 3.8.3Etiska frågor inom andra forskningsområden Vidövriga fakulteter är del antal forskningsprojekt som kan länkas vara i behov avetisk granskning av detta slag inte lika stort. Situationen är dock mycketolika från forskningsområde lill forskningsområde. Inom särskiltsamhällsvetenskaplig och beleendevelenskaplig forskning är det givetvis vanligtatl forskningen utgår från människor och mänskliga förhållanden. Inomexempelvis samhällsvetenskaplig forskning måste stundom mycket stora mängderdala om större eller mindre gmpper av individer samlas in. Sådan forskning ärofta avgörande för möjligheterna att förslå och förklara orsakema lill olikasamhällsproblem. De personregister, som måste upprättas för forskning av dettaslag, måste godkännas av dalainspektionen. Regeringensredovisade inställning att inte särbehandla forskningen in nebär att register för forskningsändamål bör prövas på samma sätt som för andra ändamål. Datalagen bör gälla generellt. Dalalagen kom lill och framstår i flera avseenden som bristfällig och föråldrad. Den tillsatta utredningen om översyn av datalagen (Ju 1989:02, dir. 1989:26) avser alt la upp dalalagens förhållande till forskning, statistik och massme dier. Utredningen kommer att ha tillgång till forskningskompetens. 3.8.4 Djurförsöksetiskafrågor Prop. Regeringenhar tidigare i proposition (1987/88:93) om djurskyddslag m.m. som behandladesvid föregående tagit upp de särskilda etiska problem som ärförknippade med djurförsök. Atlanvända djur för vetenskapligt ändamål innebär all två principer kommeri konflikt med varandra. Å ena sidan finns kravet på ett gott djurskydd och åandra sidan de krav som humanitära och andra vikliga samhällsintressen ställerpå kunskapen om oss själva och vår omvärld. Regeringens inställning är alldjurförsöken bara skak avse sådana fall där det är angeläget från allmänsynpunkt atl försök utförs, bl. a. mot beaktande av betydelsen av den kunskapsom kan vinnas med försöket. Dedjurförsöksetiska nämndema som skak pröva användning av djur för vetenskapligtändamål skak avstyra användningen av djur i djurförsök om del är möjligt alt fålikvärdig kunskap genom andra metoder. I den medicinska och biologiskagmndforskningen kan djurexperiment ofta inte ersättas med altemativ tikdjurförsök. Del är emellertid viktigt att i största möjliga utsträckningbegränsa användningen av djur för vetenskapligt ändamål. En sådan begränsninguppnås dels genom den prövning som utförs av de djurförsöksetiska nämndema ivarje enskilt fall, dels genom att utveckla nya altemativa mdoder lilldjurförsök. Den centrala försöksdjursnämnden (CFN) har lill uppgift alt verkaför atl användningen av försöksdjur begränsas genom all främja utveckling avaltemativa metoder. har även fortlöpande anslagit resurser utvecklingen av altemativa och kompletterande metodertill djurförsök. Ytterligare resurser föreslås i denna proposition. 3.8.5Utveckling av den etiska granskningen Forskarsamhällethar utformat vissa allmänna forskningsetiska principer. Vid ell möte med i uppställdes ell antalrekommendationer för etiska ställningstaganden i medicinsk forskning. Med utgångspunkt i bl. a. denna revideradeHdsingforsdeklaration har humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet() samt delegationen för social forskning (DSF) utformat regler eflervilka deras etikkommittéer arbetar. Underde har medvetenheten om de forskningsetiska problemen förstärkts.De förslag som den forskningseliska kommilléen har presenterat har medverkatlill detta. Det finns numera också god erfarenhet av forskningsetisk prövningmed lekmannainflytande i granskningsverksamheten. Inom forskarsamhället finnsen stor medvetenhet om forskningseliska problem och om det ansvar dessa förmed sig. Del finns också en klar beredskap all fortsätta utvecklingen avgranskningsförfarandel. Enutbyggnad av den forskningsetiska granskningen inom forskarsam hället är, enligt regeringens mening, viktig för alt ytterligare bygga upp del nödvändiga förtroendet mellan forskningen och medborgarna.