prop · GD0350 · 1989-12-31 00:00:00 — Som jämförelse kan nämnas att motsvarande taxeringsvärdehöjningmellan och allmänna fastighetstaxeringar uppgick till förpermanenlhus och för fritidshus. I det perspektivet är den nu förväntadehöjningen måttlig. Det förekommer emellertid stora regionala variationer. Istorstadsområdena innebär de nya värdena'i vissa fall en fördubbling av taxeringsvärdena.I vissa kommuner är höjningarna ännu större. I andra delar av landet liggerhöjningarna av taxeringsvärdena långt under genomsnittet för riket. Isamband med den tidigare nämnda lagstiftningen inför den allmänna fastighetstaxeringenår 1990 berörde jag problemet med de höga fastighetspriserna i områden som ärattraktiva för fritidsboende. Problemet yttrar sig bl. a. i svårigheter för denbofasta befolkningen att delta i konkurrensen om husbeståndet i de mestattraktiva områdena. Vidare medför den höga prisnivån på dessa fastigheterprocentuellt sett kraftigt höjda boendekostnaderäven föromkringboende mednuvarande skatteuttag. Jag angav då alt problemen fick lösas utanförfastighetstaxeringens ram. Jag angav också atl jag avsåg alt återkomma tillfrågan i ett senare sammanhang. Riksdagenhar senare begärt förslag från regeringen om ändringar i beskattningsreglernaså atl oskäliga effekter kan undvikas av de höjda taxeringsvärdena på småhussom skall tillämpas fr.o.m. (SkU 1988/89:36, rskr. Som inledningsvis framgåttförväntas stora regionala skillnader i tax- Prop. 1989/90:50 eringsvärdehöjningarnaår 1990. De största procentuella höjningama inträffar inte enbart i vissaattraktiva skärgårdsområden utan också i storstadsområden där prisutvecklingenvarit stark. I själva verket är kraven på justeringar i beskattningsreglerna änmer accentuerade i dessa områden eftersom del där är fråga om bdoppsmässigt störreförändringar i både taxeringsvärde och skatteuttag. Det sagda kan belysas mednågra exempel. En smögenfastighet som är belägen vid sidan av den förfritidsboende attraktiva delen av orten förväntas få sitt taxeringsvärde höjtfrån . till , dvs. , vilket är under genomsnittet förriket. Med nuvarande beskattningsregler skulle skatteökningen i detta fall inskränkasig till . vid marginalskatt resp. lill I . vid 72%marginalskatt. En annan smögenfastighet med attraktiv belägenhet kan väntas fåsitt taxeringsvärde höjt från . till 517 000 kr.Skatteökningen blir enligt nuvarande regler . En normal villafastighet belägen påLidingö har ett taxeringsvärde om . Taxeringsvärdet förväntasbli , dvs. Skatteökningen i detta fall uppgår till21 . med nuvarande regler vid marginalskatt resp. . vid 72%marginalskatt. För mer exklusiva villor skulle skatteökningen bli än större. Omslutligen en jämförelse görs med en normal villafaslighet belägen i landsortenskulle skatteökningarna med nuvarande regler bli mycket måttliga. Exempelvisskulle en villa i , som har ett taxeringsvärde om ,få detta höjt med lill . Skatteökningen vid marginalskatt skulleuppgå till . och vid marginalskatt till . Skälenför mitt förslag: De höjda taxeringsvärdena gör det nödvändigt att justeravillabeskattningen. Enlämplig åtgärd är att slopa progressiviteten i villaschablonen somintäktsprocenten sänks till 1,5. De kraftiga höjningama av skatte-utlagel främsti storstadsområdena dämpas härigenom utan att någon regional differentieringbehöver införas. Genomförs mitt förslag är inte heller några särskilda åtgärderpåkallade i skärgårdsområdena. Någon ändring behöver heller inte göras i frågaom den statliga fastighetsskatlen. I sammanhanget bör också noteras att enövergång till en proportionell schablonintäkt ligger i linje med RINK:s förslagtill villabeskattning som innebär att beskattningen enbart sker genom enproportionell fastighetsskatt. Den förändring av skatteuttaget jämfört medförhållandena som följer av mitt förslag är också väl avvägt som ettsteg på vägen till den nivå som föreslås av RINK. Jaghar i denna fråga haft samråd med chefen för . Förslagetföranleder en ändring i 24 § 2 mom. kommunalskaltdagen (1928:370), KL. Medden nu föreslagna ändringen av villabeskattningen beräknas skatte-intäktema ökamed . 3.3Ändrad förmögenhetsbeskattning som följd av fastighetstaxering Mittförslag: Skattepliktsgränsen och skiktgränserna för uttag av förmögenhetsskatthos fysiska personer m.fl. höjs och 2-procents-skiktet slopas. Skiklgränsernaskall vara , . Skälenför mitt förslag: Den statliga förmögenhetsskatten utgår enligt en progressivskala på beskattningsbara förmögenheter som överstiger . På den del avförmögenheten som ligger mellan . tas 1,ut i skatt.När förmögenheten överstiger . och av återstoden. För förmögenhelersom är större än . är skatten 7000kr. och 2,av återstoden. blir skatten32000 kr. och av återstoden. Förmögenhetsskattbetalas i huvudsak av fysiska personer och dödsbon. Vissa juridiska personer äremellertid också skyldiga att betala förmögenhetsskatt. Hit hör bl. a. vissaföreningar och samfund i den mån dessa skall betala inkomstskatt. Enproportionell skatt på las ut på den del av den beskattningsbaraförmögenheten som överstiger . Förmakar och därmed jämställda beräknas den beskattningsbara förmögenhetengemensamt. Hemmavarande barn sambeskattas med sina föräldrar. Dennuvarande skatteskalan kom till 1982 och har tillämpats årstaxering (prop. 1982/83:50, bil. 2, SkU 1982/83:15, rskr. 1982/83:106, SFS1982:1190). Med anledning av allmänna fastighetstaxering hade enhöjning av skaltepliktsgränsen från . årstaxering redan tidigare beslutats. För föreningar m. fl. höjdesskattepliktsgränsen vid samma tillfälle från . (prop.1980/81:42, SkU 1980/81:11, rskr. 1980/81:94, SFS 1980:1055). Inför1990 års allmänna fastighetstaxering bör en anpassning av såväl skattepliktsgränsensom skiktgränserna göras med hänsyn till prisutvecklingen under de år som hargått . Det lägsta skatteskiktel bör dessutom breddas så att 2-procentsskiktetslopas. Förslaget innebär inga materiella ändringar i förmögenhetsbeskattningen.Det är emellertid min avsikt att återkomma till behovet av sådana förändringarefter remissbehandling av ett förslag till enklare och mera likformiga reglerför förmögenhetsbeskattning som utarbetas inom . Dennya skatteskalan bör av nu angivna skäl ha följande utformning: Jag föreslår nu ingenjustering vad gäller skatteutlagel för föreningar Prop. 1989/90:50 m.fl. Dendebiterade förmögenhetsskatten uppgick vid taxering till 2 183 milj.kr. Med den här föreslagna justeringen av skatteuttaget kan skatteintäkternaberäknas minska med högst en fjärdedel. Detta medför emellertid inte någon realminskning i förhållande till skatleintäkterna vid taxering närnuvarande skiktgränser första gången tillämpades. Förslagetmedför förändringar i 10 § och 11 § 1 mom. lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt. Den nya skatteskalan bör gälla fr. o. m. beskattningsåret1990 och tillämpas första gången vid taxering. Beträffandearvs- och gåvobeskatlningen föreslårjag inga ändringar . En höjning av deskattefria gmndavdragen och en sänkning av skatteskalorna har gjorts fr. o. m.år 1987 (prop. 1986/87:54, SkU 1986/87:12, rskr. 1986/87:72, SFS 1986:1198).Arvs-och gåvoskattekommitléns slutbetänkande (SOU 1987:62) med förslag lill nyarvs- och gåvoskalldag har remissbehandlats och bereds nu inom departementet.Utöver kommitténs förslag fömtser jag förändringar som syftar till samordningmed nya regler för uttag av förmögenhetsskatt. En justering av skatteskalornakan då också bli aktuell. 3.4 En neutral beskattning av löneförmåner 3.4.1 Inledning Enav huvudtankarna i skattereformen är att olika typer av arbetsersättning skallbli föremål för en enhetlig beskattning. Enneutral beskattning av naturaförmåner och andra ersättningar i samband medanställning, innebär atl det för den anställde leder till samma beskaltningsresultatom han fått lönen i pengar och köpt sig det som förmånen avser eller om han fårförmånen direkt från arbetsgivaren. Jag anser att detta synsätt bör ligga till gmndför beskattningen av inkomst av tjänst. På ett par områden kan en sådanlagstiftning införas redan till , nämligen vad gällerbilförmån och förmån att till underpris få förvärva värdepapper. Mittförslag: Förmån av fri bil som inte är äldre än värderas till istället för som av nybilsprisel. För förmånsbil som är äldreän höjs procentsatsen från nuvarande 18 rill 25. RlNK:sförslag: Överensstämmer med mitt utom såvitt avser procentsatsen för bilaräldre än , vilken RINK föreslår skall uppgå lill . Remissinstanserna:Förslaget får ett blandat mottagande. Bland de remissinstanser som i principgodtar förslaget finns TCO och . Storstadstrafikkommiltén(STORK) anser att förslaget endast innebär en anpassning till sänktaskattesatser, men inte tar hänsyn till höjda bensinpriser ochönskemålet om begränsningar i trafiken. och företrädareför svensk bilindustri avstyrker förslaget. AB och föreslår altsamma förmånsvärde bör gälla för bilar som kostar högst sju basbelopp (195 300kr.). De anser vidare att nuvarande regler diskriminerar bilar med högt andrahandsvärdeoch låga reservdelspriser. Några remissinstanser anser också att förslaget avvikerfrån principen om värdering lill marknadspriset. RSV förordar bl.a. enbeskattning på gmndval av priser inom vissa intervaller i ett fåtal värdekolumner. Skälenför mitt förslag: Värdet av skattepliktiga naturaförmåner beräknas enligt 42 §KL i princip med ledning av ortens pris, dvs. Värderingen avbilförmån är dock myckel schabloniserad. Nuvarande värderingsregel, som innebäratt bilförmånen värderas till av nybilspriset resp. lill för bilaräldre än , tillkom genom lagstiftning (prop. 1986/87:46, SkU 9, rskr.73, SFS 1986:1199). Den innefattade en sammanvägning dels av värdet av självadispositionsrätten, dels den tidigare beskattningsnivån, dels värdet av den dåslopade avdragsrätten för kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats förbilförmånshava-ren. Vissa redaktionella ändringar i reglerna gjordes hösten1987 (prop. 1987/88:52, SkU 8, rksr. 96, SFS 1987:1303). Jaganser bl.a. mot bakgrund av de beräkningar RINK företagit angående vilketförmånsvärde som bör läggas lill grund för beskattningen samt de förslag somjag lägger fram i det följande och som medför högre bensinpris, atl det finns aiiledningatl väsentligt höja procentsatsema för bilförmån. bör en höjninggöras från nuvarande för nya bilar resp. från för bilaräldre än . Övriga regler för bilförmånsvärderingen bör kvarstå. Förslagetföranleder ändringar i punkt 2 av.aiivisningarna till 42 § KL.; Deökade skatteintäkter delta förslag ger beräknas uppgå till . , , . 3.4.3 Anställdasförvärv av värdepapper Skärpt värdering Mitt förslag: Ilagtexten anges att även den del av marknadsvärdet som avser förväntningsvärdetav en rätt atl vid senare tillfälle få förvärva egendom till visst pris, skallbeaktas när värdet av förmånen att få förvärva bl.a. ett konvertibeltskuldebrev fastställs. RINK:sförslag; Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna tillstyrker att en rättvisande marknadsmässig värdering görs.RSV och Svenska revisorssamfundel (SRS) anser som RINK att någon precisering avvärderingsmetoden inte bör tas in i lagtexten. Hovrätten över ochBlekinge uttalar däremot att preciseringen bör tas in i lagtext ochverkställighetsföreskrifter. Skälenför mitt förslag: En anställds förvärv av värdepapper från arbetsgivaren påförmånliga villkor utgör i princip en sådan löneförmån som skall beskattas tillfulla värdet. Beskattning skall ske för skillnaden mellan vad den skattskyldigehar erlagt för atl få teckna eller köpa ett värdepapper och dess marknadsvärde. Omdel finns en tillförlitlig marknadsnotering av del aktuella finansiella instrumentet,skall noteringen läggas till grund för värderingen. Saknas sådanmarknadsnotering, får man söka fastställa ett beräknat marknadsvärde enligtnågon av de modeller som används på kapitalmarknaden. Det är i det sistnämndafallet som nuvarande tillämpning av förmånsbe-skaltningsreglerna enligt minmening leder till att påtagliga förmåner undgår beskattning. När det gäller deunder senare år mycket omfattande emissionerna av konvertibla skuldebrev tillanställda Ofr SOU 1989; 33 dd III, s. 30) har förmånsbeskattning i de allra flestafall uteblivit trots att skillnaden mellan teckningskurs och marknadsvärdevarit markant. Detta beror bl. a. på att tillämpningen kommit att styras av ettregeringsrättsavgörande (RÅ 1986 ref 36) som innebär att det s. k.förväntningsvärde som konverteringsrätten representerar inte beaktas vidförmånsberäkningen. Regeringsrätten beräknade nämligen värdet avkonverteringsrätten, dvs. av den option som ingår i skuldebrevet, till endastskillnaden mdlan börskursen det konvertibla skuldebrevet tecknades, 69kr., och den kurs till vilken skuldebrevet kunde konverteras, , dvs. Konvertering kunde ske efter emissionen av dekonvertibla skuldebreven. Rättsfallet har gjort detmöjligt att bestämma emissionsvillkoren för konvertibla skuldebrev på ettsådant sätt att påtagliga värden har kunnat föras över till anställda utan attförmånerna beskattats som ijänstein-komst. Genom att sätta konverteringskursentill gällande dagskurs på aktierna vid emissionstillfället har man kunnat varatämligen säker på att undgå förmånsbeskattning. Jag vill i sammanhangetpåminna om den mycket intensiva debatt som förts angående de härdiskuterade s. k. personalkonvertiblerna. kenhar riktat in sig på dels de etiska frågorna i anslutning till differentie- Prop. 1989/90:50 ring av tilldelningen mellan olika personalkategorier, dels debetydande förmåner som med låg beskattning kunnat lämnas till de anställda.Riksdagen har också begärt en översyn av beskattningsreglerna vid anställdasförvärv av konvertibla skuldebrev (SkU 1986/87:50). Motden nu angivna bakgrunden anser jag all praxis i denna beskattningsfrågautvecklats olyckligt. Mottagandet av RINK:s förslag visar också att minbedömning allmänt delas av remissinstanserna. Utvecklingen bör därför vridasrätt genom en författningsändring som klart markerar att förväntningsvärdetskall medräknas i förmånsvärdet. 1 fråga om de allmänna förutsättningarna fördenna värdering villjag framhålla följande. Medanvärderingen av räntebärande skuldebrev kan göras förhållandevis enkelt är detmer komplicerat att beräkna värdet av en option, dvs. av rätten att vid ettsenare tillfälle få köpa viss egendom till ett bestämt pris. I devärderingsmodeller som används vid handel med optioner tillmäts följandefaktorer betydelse: Priset på den egendom som optionen avser lösenpriset, dvs. det pris lill vilket man medhjälp av optionen kan köpa eller sälja den egendom som optionen avser aktieutdelningar eller annan avkastning, på denegendom som optionen avser under optionens löplid. Devärderingsmodeller för optioner som finns utgör accepterade och viktigahjälpmedel i den dagliga handeln med optioner och konvertibla skuldebrev. Jaganser därför att de också bör användas när marknadsvärdet skall fastställas isamband med förmånsbeskaltning. Det finns således ett tillfredsställandeunderlag för att avgöra dessa beskatlningsfrågor. Den finansiella marknadenutvecklas snabbt. Det är därför inte lämpligt att i lagtext slå fast vilkenvärderingsmodell som skall användas. Som jag sagt bör dock KLkompletteras med en bestämmelse som understryker alt förväntningsvärdet skallbeaktas vid förmånsvärderingen. Detär rimligt att utgå från atl RSV inom ramen för sin uppgift att verka för enlikformig taxering lämnar råd i värderingsfrågor av det här slaget. Avslutningsvisvill jag här påminna om reavinstreglerna för värdepapper som utlöstförmånsbeskattning vid förvärvet. Den skattskyldige får vid avyttringen somanskaffningskostnad tillgodoräkna sig inte bara den ersättning han erlagt utanockså det förmånsbeskattade beloppet. Förslagetföranleder en ny punkt, 5, i anvisningarna till 42 § KL. Mittförslag: Förmånliga förvärv av värdepapper från arbetsgivaren skall beskattasredan vid förvärvet, även om det har förenats med villkor som innebärinskränkningar i förfoganderätten. RINK:sförslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:SRS och FAR motsätter sig att skatteplikt skall inträda innan villkor sominnebär inskränkningar i förfoganderätten har upphört att gälla. Förslagetanses strida mot skatteförmågeprincipen. TCO och tillstyrker förslaget. Skälenför mitt förslag: Vid förvärv av värdepapper under marknadsvärdet beskattasförmånen oftast vid förvärvet. Detta gäller i princip även vid köp avkonvertibla skuldebrev. kan emellertid förvärvet vara förenat medsådana villkor alt någon förmån inte föreligger redan vid förvärvstidpunkten.Ett sådant villkor gällde bl.a. i det tidigare angivna rättsfallet, RÅ 1986 ref36. Regeringsrätten fastslog där att skattskyldighet inte skall inträda förräninskränkningen i förfoganderätten har upphört. Omdet är möjligt att skjuta upp beskattningen genom att förena ett förvärv medvillkor som innebär inskränkningar i förfoganderätten, finns det en betydanderisk att förmåner i allt större utsträckning förenas med sådana villkor. Detskulle innebära att betydande skattekrediter kunde erhållas. Även om det ibedömningen vägs in att arbetsgivaren kan ha andra motiv för den nu diskuteradetypen av villkor och att skatteförmågeprincipen kan sägas tala mot enomedelbar beskattning är del enligt min mening nödvändigt att beskattning skerredan vid förvärvet. Förslagetföranleder en ändring i punkt 4 av anvisningarna till 41 § KL. Mitt förslag: Denregel, som medger undantag från förmånsbeskaltning i vissa fall, utvidgas tillall omfatta även konvertibla- skuldebrev, vinstanddsbevis och skuldebrev medoptionsrätt. RINK:sförslag: Överensstämmer med milt förslag: Remissinstanserna: Ingenhar något alt erinra mot att undantaget utvidgas till fler kategorier avvärdepapper. F/17? ifrågasätter om undantagsregeln är tillräcklig för attundvika otillbörliga skatteeffekter för anställda. FAR anför att s. k.introduktionsrabatter, som ofta förekommer i samband med marknadserbjudanden,inte bör få leda till atl anställda blir förmåns-beskattade. FAR anser att detär av synnerlig vikt all de anställda kan överblicka skattekonsekvenserna avett teckningserbjudande. SRS anser att undantagsregeln helt bör tas bort -kraven på skallefrihet är uppfyllda i många fler fall än de som omfattas avundantagsregeln. Reglerna anses inte förenliga med de grundläggande principernaför beskattning av natu- Om regelnbehålls anser SRS att villkoren för skattefrihet bör Prop. 1989/90:50lättas upp. Skälenför mitt förslag: Ett undantag från reglema om förmånsbeskattning av anställdasom förvärvar värdepapper till underpris från arbetsgivaren finns i punkt 3 aav anvisningama till 32 § KL. Undantagsregeln gäller under fömtsättning att enanställds förvärv skett på samma villkor som gällt för allmänheten och deanställdas aktieförvärv tillsammans med förvärv som görs av aktieägare ibolaget inte avser av del totala antalet utbjudna aktier. Dennaundanlagsregel gäller inte för anställda som köper aktier för mer än 30000 kr.Om detta belopp överskrids blir alltså hela det belopp som utgör en förmånskattepliktigt. Enannan fömtsättning för skaltefriheten är att aktiema i bolaget vid tiden föraktieförsäljningen inte är noterade på eller föremål förhandel på OTC-marknaden. Bedömningen skall göras särskilt för varjeaktieutförsäljning. Vidbedömningen av vilka som skall räknas som anställda i ett bolag skall ledningsökas i hur begreppet arbetstagare bestämts när det gäller arbetsgivaravgifter (prop.1984/85:80 s. 11). 1 lagtexten anges dock särskilt all med anställd jämställs,såvitt nu är i fråga, styrelseledamot och suppleant för sådan. Undantagsregelngäller endast för aktier och inte för optionsrätter, konvertibla skuldebrev e.d.Om sådana värdepapper förvärvas lill ett pris som understiger marknadsvärdetskall förmånen således alltid beskallas. Jagdelar inte SRS:s uppfattning att undantagsregeln kan slopas. De anställda har ide avsedda fallen ett berättigat krav på att kunna fömtse skatteutfallet. Detfinns dessutom skäl att utvidga undantagsregeln till att omfatta även konvertiblaskuldebrev, vinstandelsbevis och skuldebrev med optionsrätt. Vid emissioner avdet slag som skulle omfattas av denna regel kan det sällan anses föreligganågon egentlig förmån på gmnd av anställningen. Det är därför angeläget att deanställda även beträffande dessa slag av värdepapper med de förhållandevisbegränsade belopp som undantaget avser skall kunna fömtse om det kan blifråga om förmånsbeskattning. Medvinstandelsbevis avses både sådant utan konverteringsrätt och konvertibelt vinstandelsbevis. Undantagsregelngäller inte enligt nuvarande regler om aktien är mark-nadsnoterad på sätt somanges i tredje stycket i punkt 3 a av anvisningarna till 32 § KL. Vid denföreslagna utvidgningen skall undantagsregeln inte gälla om aktier eller någotav de nu avseedda värdepappersslagen är föremål för sådan marknadsnotering. Deträcker alltså t. ex. atl aktierna i ett bolag är börsnoterade för attundantagsregeln inte skall få tillämpas vid utgivning av konvertibla skuldebrevtill de anställda. Denya bestämmelserna bör träda i kraft och tillämpas förstagången vid taxering. Jag räknar med atl de föreslagna ändringarnakommer att ge ökade intäkter i storleksordningen 100 milj. kr. 3.5 Ändrad beskattning av kostnadsersättningar Mitt förslag:Statliga och kommunala traktamentsersätlningar vid tjänsteresa som inte varitförenad med övernattning och resekostnadsersättningar blir skattepliktiga.Avdraget för fördyrade levnadskostnader vid endagsförrättningar slopas. Avdragmedges således endast vid förrättning som medfört övernattning. RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har tillstyrkts eller lämnais ulan erinran av i stort sett samtligaremissinstanser. Förbundet motsätter sig dockatt avdraget vid endagsförrättningar slopas. Skälen för mitt förslag: Bestämniidserom när kostnadsersättningar utgör skattepliktig intäkt och i vilka situationersom mot ersättningarna svarande avdrag kan komma i fråga återfinnshuvudsakligen i 32 och 33 §§ KL och i anvisningarna till dessa lagmm. Statligaoch kommunala trakta-ments- och reseersättningar är undantagna frånskalleplikt. Å andra sidan gäller inte avdragsbestämmelserna när skattefriakostnadsersättningar ul-gelts även om ersättningarna inte räckt till för attläcka kostnadema. Vad beträffar endagsförrättningarsom pågår 4-10 limmar medges avdrag enligt schablon av ettnormalbelopp som RSV fastställer (schablonbeloppet uppgår till 66 kr.för ). För endagsför-rättning som varar mer än lO timmar i följd medgesavdrag med belopp motsvarande av normalbeloppet (. Statligtanställda ersätts med visst traktamentsbelopp vid förrättning somöverstiger , . För förrättning som omfattarlid efter utges tilläggstraktamente om . RINK har gjort en ingåendeöversyn av de gällande reglerna i syfte att skapa en neutral beskattning avarbetsinkomster, dvs. alt åstadkomma att alla arbetsinkomster beskattas likaoavsett om de utges i form av kontant-lön eller som förmån av annat slag.Överfört på kostnadsersättningarna innebär detta att avdrag inte bör medges förannat än sådana kostnader som verkligen är nödvändiga för inkomsternasförvärvande och att ersättning som egentligen är lön inte bör döljas i form avskattefri kostnadsersättning. Vidare framgår att det finns flera skäl lill allslopa avdraget vid endagsförrättningar. För det första uppgår fördyringen förden enskilde vid endagsförrättningar normalt till så begränsade belopp att detinte finns anledning att skattemässigt kompensera honom för denna genom en avdragsmöjlighet.I detta sammanhang är det värt att notera att det förekommer kollektivavtalvilka inte medger Iraktamentsersättning för endagsför- Vidare börbeaktas de kontrollproblem och administrativa problem som dagens systemförorsakar skatteförvaltningen. Genom att slopa avdragsrätten i detta fallminskar missbmksmöjlighetema avsevärt. Av likformighetsskäl böräven traktamenlsersättningar vid endagsförrättningar vara skattepliktiga förstatligt och kommunalt anställda. Av samma skäl bör resekostnadsersättningarvid statlig och vara skattepliktiga.