prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Särskildafördelningspolitiska åtgärder vidtas genom höjningar av pensionstillskottenoch även genom ökade barnbidrag och bostadsbidrag. beräknasskatteomläggningen vara i storl sett neutral för hushållen. Skattereformenleder till en ökning av hushållens disponibla inkomsten även eflerde extra prisökningar som uppkommer lill följd av finansieringen avinkomstskalte-sänkningen, se tabell 7:1. Tabell 7:1 Skattereformens effekter på hushållensdisponibla inkomster Disponibel inkomst 15,7 40,4 Disponibel inkomst 2,6 5,4 Real disponibel inkomst 0,0 1,8 Anm.: Beräkningarna avser effekter jämfört med enindexreglering av föregående års skattesystem och vad gäller finansieringen avskattesänkningen, de poster som direkt drabbar hushållen. beräknas hushållens realt disponibla inkomsterstiga med och med drygt 2,i alternativ 1 och med ialternativ 2, se tabell 7:2. Hushållens löneinkomster beräknas öka med 1990 ochmed ca 5,resp. knappt 10,i resp. alternativ 1991 med de förutsättningarangående limlön och sysselsättning som redovisats i tidigare kapitel. Löneinkomsternai år dras upp av retroaktiva utbetalningar lill följd av avtalen inomdet offentliga området. Detla verkar neddragande på ökningstakten av deutbetalda lönerna eftersom jämförelsenivån höjs. Den för 1991föreslagna arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen innebär att arbetsgivarenskall betala sjukersättning av en sjukdomsperiod.Denna ersättning registreras i tabellen som lön, vilket drar upp lönesummannästa år med 15-16 miljarder kn Inkomstöverföringarna från den offentliga sektorn beräknasöka med ca 49 4 1989/90. Tabell 7:2 Hushållssektorns disponibla inkomster,konsumtion och sparande Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Miljarder kn 1989 1990 Räntor ochutdelningar, netto -20,6 Inkomstöverföringar från Övrigainkomster, netto 86,5 Direkta skatter, avgifter m.m. 292.6 -3,6 -22,1 -2,6 521,7 -1,4 -24,5 -0,8 4,4 -5,7 -1,3 1/ifasta priser 1990 och minska med 1 1/1991, se tabell 7:3. Förändringenavser inkomstöverföringarna före skatt. Barnbidraget höjdes med . perbarn och år från och med ytterligare 2280 kn nästa ån Föratt kompensera pensionärer med låga inkomster för höjda indirekta skatter m.m.som följer av skattereformens båda steg uppjusteras pensionstillskotten och dekommunala bostadstilläggen. Studerande kompenseras genom höjda studiemedel.Bostadsbidragen ökar lill föjd av skattereformen. Utbetalningarnafrån sjukförsäkringen ökade kraftigt efter alt sjukförsäkringenreformerats. har det s.k. sjuktalet (antal ersatta dagar persjukpenningförsäkrad) varit i stort sett oförändrat och väntas minska något iån Arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen, som föreslås införas ,minskar utbetalningarna från sjukförsäkringen med 15-16 miljarder knArbetsgivarperioden väntas bidra till att behandlingen av arbelsskade-ärendeninom försäkringskassorna blir snabbare och därmed kan sjukförsäkringsperiodeni arbelskadeförsäkringen förkortas. Del innebär att utbetalningar överflyttasfrån sjuk- lill arbetsskadeförsäkringen i snabbare takt . Inomarbetslöshetsförsäkringen höjs den högsta dagpenningen fno.m. 1990 itakt med löneutvecklingen för industriarbetare. Egenavgifterna iarbetslöshetsförsäkringen höjs fno.m. 1991 med ca 12 kn . Ökadarbetslöshet medför en kraftig ökning av arbetslöshetsunderstöden. Tabell 7:3 Inkomstöverföringar från offentlig sektor tillhushåll Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 inkl, KBT och delpension -15,6 -17,4 -36,0 -33,9 -16,3 Anm.: Deflatering är gjord med konsumentprisindex. Källor: , ochfinansdepartementet. Hushållens nettoinkomster av räntor och utdelningarförsämrades med . lill följd av attskulderna ökade mer än de finansiella tillgångarna. Detta illustrerar denbelastning på hushållens inkomster som lånefinansieringen av den privatakonsumtionen inneburit. Det beräknade fortsatta underskottet i del finansiellasparandet leder lill en ytterligare försämring av räntenettot och nästa ånDen uppgång av räntan som skett påverkar inte direkt dentotala hushållssektorns räntenetto. Vid oförändrade finansiella tillgångar ochskulder ökar ränteinkomsterna och ränteutgifterna i stort sett lika mycket påkort sikt. Däremot tnedför en höjd räntenivå en återhållande inverkan pähushållens nyupplåning som det blir lönsammare att spara eller minskasina skulder. Den statliga inkomstskatten sänktes med 7procentenheter för inkomster över 75 000 kn och från till förbeskattningsbara inkomster upp till 75 000 kn Skattesatserna förtilläggsbeloppet kvarstår oförändrade. Därmed sänks marginalskatten för engenomsnittlig löntagare från till och den högsta marginalskatten från72% till vid en utdebitering av 30 kn Underskottsavdragensmaximala värde reduceras från till '. Skattesänkningen finansieras del inom inkomstskattesystemet genom skärpt beskattning av bilförmånentraktamenten, personalkon-vertibler och aktier samt genom att avdragsrällen förpensionsförsäkringar begränsas. Villabeskatlningen justeras som en följd av1990 års allmänna fastighetstaxering. Schablonintäkten sänks till 1,avtaxeringsvärdet, men eftersom taxeringsvärdena höjs blir del ändå en skärpningav villabeskalt- Sammantaget innebär förändringarna att den statligainkomstskatten minskar med ca 15 miljarder kn jämfört med en indexeringav skatteregler. Den kommunala utdebiteringen höjdes med i genomsnitt36 öre per skattekrona, vilkel motsvarar en skalleökning på drygt 2,5 miljarderkn Skattereformen innebär en genomgripandeförändring av skattesystemet. Arbetsinkomster som uppgår till högst 170 000 kni beskattningsbar inkomst blir endast föremål för kommunalskatt. För inkomsteröver 170000 kn utgår statlig skatt om . För taxerade inkomster mellan ca . och ca 175 000 kn utgår en skatterabatt i form av förhöjt grundavdrag.Skatterabatten är högst vid taxerade inkomster på ca . för att sedantrappas ned. Alla kapitalinkomster sammanförs lill elt inkomstslag ochbeskattas med en enhetlig statlig skatt om . Skaltebortfallet genom sänktaskattesatser m.m. beräknas lill ca 55 miljarder kn jämfört med enindexteglering av skatteskalor. Skattesänkningen finansieras delvisinom inkomslskatlesyslemet genom basbreddningar och skärpning avkapli-lalbeskattningen. Nettoeffekten på inkomstskatten av skaltereformen innebäratt hushållens inkomstskatt minskar med ca 33 miljarder kn jämfört med enindexreglering av skattesystem. Reallönen minskade i början av 1980-talel, sediagram 7:1. började reallönen stiga och förra årel låg reallönen föreskatt högre än 1980. Efter skatt var dock fortfarande nivån lägre än 1980. 1 årmedför skalleomläggningen alt reallönen före skatl sjunker något medanreallönen efter skatl beräknas öka med nära 1,. Skattereformen 1991 medförall redan vid en så relativt låg nominell löneökning som erhålls real ökningefler skall. Det bör påpekas all beräkningarna av den genomsnittliga reallönenefter skatt är alltid behäftade med osäkerhet. Dels har hänsyn bara tagits till Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Diagram 7:1 Reallön före och efter skatt 104 102 100 98 96 94 92 90 1 Före skatt | y_ J/ )" /-"""''"' \ / 1 Efter skatt \ ..,-"7 Anm:Punkterna avser utvecklingen enligt alternativ 2. Källor: , ochfinansdepartementet. preliminärA-skatt, vilken kan skilja sig från den slutliga skatten och dessutom påverkasav andra inkomster och avdrag. Dels är uppdelningen av tolal preliminär A-skattpå sådan som avser löneinkomster och sådan som avser annat svår att göra bådeprincipiellt och praktiskt. Osäkerheten avseende 1991 blir naturligtvis extrastor då elt nytt skattesystem introduceras. Hushållenlöneinkomster har under 1980-lalel, genom den ökade sysselsättningen, ökatbetydligt snabbare än limlönen. var den reala lönesumman efter skatlca högre än 1980 trots alt den reala timlönen efler skatt var 2,lägre. 1år beräknas lönesumman efter skall öka realt med drygt 1,och (exkl.sjuklön) med 2-4 1/, se tabell 7:4. Lönlagarnas inkomster stiger dessutomgenom ökade barnbidrag. Transfereringarnafrån del offentliga, exkl. pensioner, varav en del är skattefria, väntas ökarealt efter skatl med och med 6,. Därvid har sjuklönentill följd av arbetsgivarperioden räknats som irans- Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Tabell 7:4 Realinkomsterna efter skatt -0,9 Anm.: Sjuklönen till följd av arbetsgivarperioden isjukförsäkringen ingår inte i lönesumman i denna tabell utan i transfereringanI pensioner ingär även privata tjänstepensionen I beräkningarna av lönesumma,pensioner och övriga offentliga transfereringar efter skatt har hänsyn endasttagits till preliminär A-skatt. Deflatering av ovannämnda inkomstslag är gjordmed konsumentprisindex. Källor: , statistiska centralbyrånoch . Den kraftiga ökningen 1991 beror huvudsakligenpå den redan före skatt starka reala ökningen av arbetsskade- ocharbetslöshetsförsäkringarna saml barnbidrag och bostadsbidrag, som framgår avtabell 7:3. Därtill kommer att skatten minskar på den skattepliktiga delen avdessa transfereringar, varav merparten utgörs av sjukförsäkringen. Pensionsinkomsternaefter skatt beräknas minska något för att sedan stiga realt med drygt 41/i alternativ 1 nästa ån Den högre inflationen i alternativ 2 medför enlägre real uppgång av pensionerna. Basbeloppet är 29 700 kn ochberäknas till 31 800 kn nästa ån Därvid har hänsyn tagits till all basbeloppetför 1991 inte uppräknas för den exraordinära prisökning som orsakas av 1990 årsskatteomläggning. För pensionärer med normala inkomster balanseras dennaprisökning av sänkta inkomstskatten med låga inkomster eller utanATP får kompensation via höjda pensionstillskott och bostadsbidrag. 7.2Privat konsumtion och sparande De senaste årens starka expansion i privat konsumtion harbromsats upp alltmer, se diagram 7:2. Enligt den preliminära statistiken blevkonsumlionslill- växten endast 0,1989. Då den reala disponibla inkomstensteg med Prop. 1989/90:150 , ökade nettosparkvoten med 1,5procentenheter till minus 3,, se Bilaga 1.1 tabell 7.2 och diagram 7:3. Trots sparkvotsförbättringen överstigerkonsumtionen alltså fortfarande inkomsten. Tabell 7:5 visar konsumtionskvotenunder senare år Dif- Diagram 7:2 Disponibel inkomst och privat konsumtion Miljarderkr., priser Anm: Punkterna visar utvecklingen enligtalternativ 2. Källor: , ochfinansdepartementet. Diagram 7:3 Hushållens nettosparkvot Sparande iprocent av disponibel inkomst Anm:Punkterna för totalt och finansiellt sparande 1991 visar utvecklingen enligt alternativ2, Källor: , ochfinansdepartementet. ferensen mellan och konsumtionskvoten för totalprivat konsumtion Prop. 1989/90:150 är lika med nellosparkvoten. En nedgång ikonsumtionskvoten motsvarar Bilaga 1.1 en lika stor sparkvolsökning. Kvoterför undergrupper visar hur mycket hushållen ger ut på olika ändamål som andelav inkomsten samt dessa andelars stabilitet över tiden. Som beskrevs utförligare i den preliminäranationalbudgeten, har den starka konsumlionslillväxlen däsparandeunderskottel uppkom huvudsakligen haft karaktären av eninvesleringsboom i hushållssektorn. Utgifter för sällanköpsvaror respektivebilköp stod för av ökningen i den toialakonsumlionskvoten på ca 6,5 mellan genomsnittet och 1988.Bakom fenomenet låg etl uppdämt behov av återhållsamkapitalanskaffning inom hushållssektorn, ell mer optimistisktförvänlningsläge, den starka förmögenhetsutvecklingen,kreditmarknadsavregleringen samt skattesystemets försvagning av hushållensränlekänslighet. En viss återgång mot tidigare normala nivåer skedde isällanköpskvoten 1989. dämpades expansionen i den loialaneltoullp.ningen lill hushållen. Sällanköpen stod dock endast 0,5 procentenhetav förbättringen i sparkvoten 1989. Minskade bilinköp kompenserades nämligen delvisav andra sällanköpsökningan Huvuddelen av sparkvotsförbättringen 1989 skeddealltså genom långsammare tillväxt för andra varor och tjänsten Utgifter för andra (dvs. icke-varakliga) varor såsomlivsmedel, hushållsenergi, bensin m.m. följer inkomstutvecklingen närmare änvad sällanköpsvaror gön Konsumlionskvoten för denna delgrupp är därför merstabil. Denna kvot minskade svagt mellan genomsnittet och1988, vilket delvis uppvägde sällanköpsstegringen. Livsmedel stod för praktiskttaget hela minskningen. Nedgången i konsumtionskvoten för andra varor svaradeockså för ca hälften av sparkvotsförbättringen 1989, men dä bi-Tabell 7:5Konsumtionskvoter 1980-1990 Privat konsumtion i procent av disponibel inkomst.1985 års prisen ' Varaktiga varor samt delvis varaktiga varon 'Differensen mellan totala och övriga tjänster utgörs avbostadsposten. tjänster se texten. "Hushållens nettoutgifter i utlandet samt ideellaorganisationen 55 ' minus konsumtionskvoten är nettosparkvoten. Källor: samt . droglivsmedel endast marginellt. Ca en tredjedel av den totala sparkvoisför- Prop. 1989/90:150 bättringen 1989 representeras av energibesparingan Bilaga 1.1 Sammantaget har konsumtionskvoten för förbrukning avbensin samt energi för husuppvännning m.m. en svagt negativ trend, däruppgången för bensin mer än väl kompenseras av nedgången för uppvärmning. Dennakon-sumtionskvot har dock inle sjunkit, utom . Tillfälliga faktorer,relaliv-prisförändringar på energiprodukler och onormala temperaturer, hölluppe kvoten för sparkvoisförsämringen samt bidrog lill förbättringen1989. Relativprishöjningar höll kvoten nere under början på 1980-lalel ochsänkningar vid oljeprisfallel 1986 höll kvoten uppe . Nettoeffektenav onormalt varmt väder är att energiförbrukningen för uppvärmning minskar merän vad bensinförbrukningen (bilkörning) höjs. Varm väderlek höll nereförbrukningen sammanlaget och onormalt kallt väder höjde den1985-1987. Omslaget till varmt väder sänkte förbrukningen något 1988, men denstörre temperaturhöjning som inträffade sänkte utgifterna förhusuppvärmning än mer markant. Hushållen synes ha vall att öka sitt sparande1989 istället för att utnyttja energibesparingarna till andrakonsumtionsutgiften Tillväxten för andra konsumiionsposler försvagades dock också1989. Tjänstekonsumlionen är också mycket stabil i förhållandetill inkomsten. Tjänsterna bidrog med tillkonsumlionskvoiens totala ökning tnellan och 1988 respektive med0,till kvotens minskning 1989. Inom denna grupp harbosladskomponenten varit mycket stabil och något svagt fallande, medan de skövriga tjänsterna varit expansiva. ulgör elt undanlag då tillväxten förövriga tjänster minskade kraftigt jämfört och med disponibelinkotnst. De övriga tjänsterna kan indelas i två delgrupper. Dendominerande gruppen () består av främst restaurang och hotell,underhållning, transport (inkl. utrikes charter, se vidare om utlandsnettotnedan), tjänster för privatbilar samt finansiella tjänster. Den andra gruppenbestår av främst barn- och äldreomsorg, hälsovård, post och tele m.m., dvs.tjänster som i huvudsak produceras av den offentliga sektorn. Den förstadelgruppens expansiva utveckling efter 19S0-talets mitt präglade de totalaövriga tjänsternas konsumtionskvol sparkvoten försämrades,medan den resterande delen har haft en stark positiv trend under hela1980-talel. Tillväxten för den första delgruppen bromsades dock upp på en högnivå och delsamma inträffade för den andra delgruppen 1989. Utom vadbeträffar charterresorna väntas den första delgruppen växa långsammare iförhållande lill inkomsten i fortsättningen. Utbudsrestriktioner inotn denoffentliga sektorn, t.ex. arbetskraftsbrist inom omsorgen och hälsovården,torde i viss mån ligga bakom den andra delgruppens svagare tillväxt . Dentorde bli fortsatt expansiv i framliden. Gruppen "övrigt", slutligen, utgör endast enmindre del av den privala konsumtionen. Den består av hushållens ideellaorganisationer samt ut-landsnettol, dvs. hushållens utlandsutgifler för turismm.m. minus motsvarande utländska utgifter i (charlerutgifler ingår ide övriga tjänsterna, se ovan). Konsumlionskvoten för organisationerna harföljt den toiala konsumlionskvoten ganska väl, men inom ett mycket smaltintervall. Diagram 7:4 Hushållens förväntningar om den egna ekonomin12 månader framåt -t.o.m. . Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 Anm:Diagrammet visar skillnaden mellan andelen hushåll som tror på en förbättringoch andelen som tror på en försämring, säsongrensat. Källa: Statistiskacentralbyrån. kvotens utveckling präglas av utlandsnettot, vars tillväxthar varit myckel hög under senare ån men dämpades kraftigt . Dettaförlopp berodde sannolikt till stor del på samma faktorer som påverkadesällanköpen. Därtill har den höga infiationstaklen i fördyrat turism iSverige jämfört med utlandet och ytteriigare ökat ullandsnettot. Den totala privata konsumtionen prognosticeras stiga med1,1990. Givet en real disponibel inkomstlillväxl på , ökar sparkvotenmed en procentenhet till minus 2,. Konsumtionstillväxten blir något mindre änenligt prognosen i den preliminära nationalbudgeten. Det fortsall varma vädrethar hållit nere hushållens uppvärmningskoslnaden Högre oljepriser ochbeskattning påverkar förbrukningen av både hushållsenergi och bensin negativt.Enligt januari-undersökningen om hushållens inköpsplaner (HIP) har deekonomiska förväntningarna blivit än mer pessimistiska sedanoktober-undersökningen , se diagram 7:4. Räntelägel är fortfarande högt,vilket försvagar sällanköpseflerfrågan, eftersom hushållens räntekänslighetförstärks till följd av de ändrade skattereglerna. Den tillfälligamomshöjningen utgör ett incitament för hushållen att skjuta upp tunga konsumtionsutgifterlill . Svårigheten vid bedömningen gäller interiktningen i sparkvoiens utveckling, utan taklen i vilken sparkvotenförbättras. Osäkerhetsfaktorer härvid är tillföriitligheten i den preliminärastatistiken och andra indikationer på en svag konsumtionsutveckling och1990 samt räntelägets, den tillfälliga momshöjningens samt skattereformensbetydelse. Den underliggande konsumtionstillväxten 1991 bedöms blisvag på de flesta utgiftsområdena, men den dras upp av den starkainkomstslegringen. Bakom prognosen ligger bedömningen att sparandet stärks tillföljd av de relativt höga räntorna, sänkta marginalskatter och den tillfälligthöjda mom- Dessutom sker en forisatt normalisering ikonsumtionsbeteendet efler Prop. 1989/90:150 kreditmarknadsavregleringen ochden tidigare höga förmögenhetstillväxten. Bilaga 1.1 Detla inverkar främst påsällanköpsutgifterna, men bilinköpen väntas inte längre fortsätta att fallakraftigt efter nedgångarna 1989 och 1990, vilket höjer tillväxttalet något.Därtill kommer höjda utgifter för husuppvärmning till följd av en anlagenåtergång lill normala temperaturen Efterfrågelillväxten för de övrigatjänsterna, utom den mindre del som produceras av den offentliga sektorn samlcharterresorna, försvagas som följd av de relativprishöjningar skattereformenmedfön Den relativa fördyringen av turismen i som följd avskattereformen implicerar en stegring i charterresor och utlandsnettot, vilkadock utgör en liten del i den totala konsumtionen. Konsumtionen prognosticeras växa med 1991 i detförsta alternativet, vilkel vid en real disponibel inkomstökning på 2,7 %ger-1,i sparkvot. Högre realinkornsttillväxt i det andra alternativet bedömsinte ge ett lika stort utslag i konsumtionen. Eftersom den snabbareinkomsttillväxlen är förknippad med högre inflation representerar deltaalternativ ett sämre framtida inkomstläge, Hushållens förväntningar blirsannolikt något mer pessimistiska och sparbenägenhelen därför något högre.Konsumtionstillväxten bedöms vara större vid en 1,4procentenhets större real inkomsttillväxt i alternativ 2. Sparkvoten blirdärmed -0,. 8 Investeringarna Prop. Bilaga 1.1 Brutloinvestinvesleringarna ökade 1989 med 9,. Delta innebär den starkaste tillväxten sedan 1960-lalet. harinvesteringarna ökat med . Det var främst på maskinsidan sominvesteringarna växte . Tillväxten var 15,för maskiner och 4,4%för byggnader och anläggningar. Till skillnad var detfrämst inom näringslivet som invesleringsexpansionen skedde. väntas tillväxten för bruttoinvesteringarna dämpasbetydligt och uppgå till . Bostadsinvesteringarna väntas totalt settligga kvar höga nivå. Restriktionerna mol ombyggnadsverksamhet fårfull effekt som nybyggandel ökar betydligt långsammare än de senasteåren. För näringslivet är bilden splittrad. Deinvesteringsplaner som redovisats är i och för sig tämligenomfattande. Vikande lönsamhet samt den allmänna konjunkturavmattningen väntasdock innebära en kraftig ned-bromsning av tillväxttakten, speciellt förindustrin. Om inte det ogynnsamma mönstret i lönebildningen brytsväntas industriinvesteringarna sjunka 1991. I alternativet med uppbromsning ilöneökningstakten väntas industriinvesteringarna iigga kvar på samma höga nivåsom 1990. Även kommunerna kommer alt minska sina investeringar 1991 omlöneökningarna blir höga. I ell myckel ansträngt läge för den kommunalaekonomin görs erfarenhetsmässigt besparingarna lill stor del på investeringssidan.Detta innebär att investeringarna i ekonomin ökar i alternativet mednedväxling i löneökningarna medan de minskar i höglöneallernativet. Tabell 8:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Miljarder Årlig procentuell volymförändring 1989, löpande priser -4,5 -0,1 -4,5 -1,0 Källor: , ochfinansdepartementet. Näringslivets investeringar utvecklades mycket starkt1989. Högt kapacitets utnyttjande, god lönsamhet och stark efterfrågan drev på utvecklingen. In vesteringsvolymen ökade med vilkel innebär att näringslivet in vesterade mer 1989 än vad man gjorde 1986. Då BNP bara steg följer alt näringslivets bruttoinvesteringar som andel av BNP ökat från 1986 lill 1989. Detta är en historiskt sett mycket hög andel som inte uppnåtts sedan 1960-lalet. Den mest expan siva delen, industriinvesteringarna, var 1989 i volym större än 59 1986 och mer än dubbelt så stora som 1982. Denna starkautveckling av industrins investeringar gör all den föriust av produktivtindustrikapital som inträffade under slutet av 1970-lalel och början på1980-lalel nu har återhämtats. Industrins kapitalstock är nu betydligt störreän den var före invesle-ringsnedgången. Den senaste tidens storaarbetskraftsbrist samt osäkerheten om förutsättningarna för svensk industri pålite har gjort att investeringarna i hög grad syftat lillrationaliseringar och i mindre grad till ren kapacitetsutbyggnad. Därmed svenska industrins produktionspotential inte växt lika starkt somutveckUngen av industriinvesteringarna kan ge sken av. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Diagram 8.1 Näringslivets investeringar Procent av BNP, prisen -1--- 1-- 1--- 1-- 1-- T--- 1-- 1-- 1--- 1-- 1--- 1-- 1-- 1-- T--- r- 1970 1972 1974- 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Källor:Statistiska centralbyrån och . Industriinvesteringarnasteg totalt 1989. Expansionen låg till största delen på maskinsidandär tillväxten var medan byggnadsinvesteringarna stod för en ökning med3,. Såväl för basindustrin som för verkstadsindustrin noterades 20-procentigainvesteringsökningar. Inom basindustrin var uppgången starkast för järn ochstålindustrin, . Skogsindustrin ökade sina investeringar med 16 %.Transportmedelsinduslrin var den del av verkstadsindustrin som stod för denkraftigaste invesleringsexpansionen, . Här förklaras det högatalet delvis av att flera lunga investeringsprojekt flyttades fram från slulelav 1988 till början Utvecklingenför industriinvesteringarna är svårbedömd. Statistiskacentralbyråns investeringsenkät visar på fortsatt expansiva planerDessa pekar på en tillväxt med . Enkäten gjordesungefär med regeringskrisen . Följderna av denna med bl astigande räntor har därför knappast beaktats vid företagens redovisning avsina investeringsplanen Etl antal faktorer talar också för Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Källor: , konjukturinstitutetoch . att industriinvesteringarna kan komma alt falla under dennärmaste tiden. De höga räntorna, ökade lönekostnader och därmed fallandelönsamhet, dämpad efterfrågan saml attraktiva investeringsalternativ inom EGetc. är faktorer som tillsammans frammanar en oroväckande hotbild av ell ogynnsamtinvesteringsklimat. Bedömningen i prognosen är ändå all industriinvesteringarnaökar .