prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Högskoleförordningenföreskriver all fakultetsnämnd aktid skall efler förslag av berördinstitution falla beslut om det högsta antal forskarstuderande, som underett läsår får finnas antagna lik forskamtbildning. UHÄ konstaterar all detinom de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna finns betydligtfler forskarstuderande än som kan beredas godtagbara villkor i fråga omhandledning, arbetsmiljö och försörjning. Här finns också de största problemeni fråga om genomströmningen. Dessa problem harutförligt behandlats av både den andrénska kommittén i betänkandet (SOU1981:29) Forskningens framlid och av riksrevisionsverkel (RRV) irapporten forskamtbildning. Den andrénska kommittén framförde en radförslag lill förbättringar. RRV har gjort eneflersludie av sin tidigare granskning av forskamtbildningen och i en nyrapport framhållit angelägenheten av all åtgärder i störreutsträckning vidtas för att förbättra genomströmning och examinationskvolerinom de humanistiska och samhäksvetenskapliga fakulteterna. RRV påpekar blandannal all nettosludielidema för studerande inom de tekniska och medicinskafakulteterna i stort håller sig inom den av stalsmaktema stipulerade tiden(). Enligt regeringens meningär antagningen till forskamtbildningen av central betydelse för möjligheternaatt få en eflFektiv utbildning av hög kvalitet. De föreskrifter förforskamtbildningen som regeringen har utfärdat utgår från detta. UHÄ harpåpekat all de ändrade reglerna för antag- ningtill forskamtbildning ännu inte tillämpas fullt ut inom högskolan. Betydligtfler forskarstuderande har antagits än vad som motsvarar antaletsludiefinansieringstillfäken. Framför allt gäller detta de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga fakultetema. Fakultetsnämnderna måste ta det reellaansvarel för all dimensioneringen av antalet studerande anpassas tillbefintliga resurser för forskamtbildningen. Det normala bör vara attde som antas till forskamtbildning har för avsikt att på hekid, eller i delnärmaste heltid, ägna sig ål studierna. är del angelägel atl klargörafömtsättningarna i ett viktigt avseende. Forskamtbildningen bör inte begränsasenbart till den som innehar doklorandtjänsl eller uppbär utbildningsbidrag. Vidsidan av denna huvudgmpp av doktorander bör kunna finnas doktorander, sombedriver forskamtbildning jämsides med reguljärt yrkesarbete. Del ligger isakens natur all doklorandsludierna då får läggas upp på och attbehovet av handledning och sludiefinansiering inte är detsamma som förhuvudgmppen av doktorander. villkor är dock, alt det klart preciseras påvilken sikt studierna planeras och vilka krav detta ställer på såvälinstitutionen som den studerande. Idagfinns inom forskamtbildningen fortfarande ett stort antal studerande sompåbörjat studierna ulan att de närmare villkoren för utbildningen klarlagts. Delokala högskoleorganen måste , tillsammans med de studerande, konkretiseraplaner för fukföljande av utbildningen i varje enskilt fall. UHÄbör i sin egenskap av tillsynsmyndighet för högskolan i delta sammanhang ställasig två uppgifter. Den ena är alt följa antagningen av nya forskarstuderande.Den andra är att bevaka att rimliga möjligheter ges för redan antagnastuderande all slutföra sin utbildning. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Doktorandermed doklorandtjänsl eller arvodesansläkning som assistent kan åläggas visstjänstgöring inom institutionen i form av undervisning, medverkan i forskningvid sidan av eget avhandlingsarbete eker administrativt arbete. För doktorandema är deloftast av stort värde all tillhöra arbetsgemenskapen inom en institution,liksom del för institutionen är berikande all tillföras ny kunskap genomforskamtbildningen. Vanligen fungerar också doklorandemas tjänstgöring inominslitulionema synnerligen väl, lill ömsesidig nytta och glädje. Som UHÄ harpåpekat händer del emellertid i etl begränsat antal fall all doktorandernaövemlnyttjas i förhållande till de tjänstgöringsskyldigheter som kan rymmasinom doklorandtjänsl eller assislenttjänst. En kartläggning av doktorandernasarbetssituation har visat all vissa "övemttag" av tjänstgöringförekommer, främst inom de malemalisk-nalurvetenskapliga och de tekniskafakultetema. Detär, enligt regeringens mening, angeläget atl doktoranderna inte utnyttjas förandra uppgifter i så hög grad att avhandlingsarbetet försenas. Institutionernamåste ta ansvar för alt doktoranderna får ägna erforderlig tid åt det egnaavhandlingsarbetet. Det ligger inom UHÄ:s tillsynsansvar atlövervaka att doktorandernas studie- och arbetssituation är tillfredsställande. Dereguljära formerna för studiefinansiering i forskamtbildning är utbildningsbidragför doktorander och doklorandtjänsler. Medel för sludiefinansiering iforskamtbildningen anvisas under fakultelsanslagen i form av särskilt angivnalägsl-bdopp för varje fakultet och högskoleenhet. För innevarande budgetåruppgår de särskilt angivna beloppen lill studiefinansiering iforskarutbildningen under fakultelsanslagen till sammanlagt 410 milj.kr. Härigenom finansieras 1075doklorandtjänsler och 2100 utbildningsbidrag. Därtill finns ytteriigare 1 375utbildningsbidrag eller doklorandtjänsler. Sammanlagt ca 4 550 doktorander harsåledes utbildningsbidrag eller doklorandtjänsl. I viss utsträckninganvänds även studiemedel för atl finansiera forskarutbildning. UHÄ harberäknat all ca 450 doktorander under initialskedet av sina studier uppbärstudiemedel, framför allt inom humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet. Återstoden av de 16 900registrerade doktoranderna har annan studiefinansiering eller ägnar sig endasti begränsad utsträckning åt sin forskarutbildning. UHÄ har konstaterat attdet finns etl starkt samband mellan studiepres-talionerna ochstudiefinansieringen i forskarutbildningen. Konstaterandet grundas på enberäkning av hur stor andel som avlagt doktorsexamen efter 13 studieår somforskarstuderande. Dessa andelar är beräknade som medeltal för årskullarna1972/731975/76, bland dem som haft mera omfattande reguljär studiefinansieringrespektive bland dem som inte haft någon studiefinansiering inom högskolan.Inom de fem största fakulteterna är andelarna följande: Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. finansiering minst 3 år Skillnaden istudieresultat mellan de olika grupperna var således mycket stor, utom vadgäller medicinsk fakultet. Detta undanlag förklaras av att det här finnsmöjligheter lill finansiering utanför högskolan, t. ex. inom läkartjänst. Att endast en relativt lågandel av doktoranderna avlagt doktorsexamen inom humanistisk ochsamhällsvetenskaplig fakultet - trots tillgång till studiefinansiering lordei huvudsak bero på två förhållanden. Det ena är att antagningen inte ärtillräckligt eflFektivl organiserad. Det andra är all avhandlingsuppgifternainom den kulturvdenskapliga delan av högskolan i praktiken görs alltföromfattande. Ämnena avgränsas inte tillräckligt och den forskarstuderande måstei större utsträckning och pröva sig fram på egen hand än vadfallet är inom övriga fakultetsområden. Berörda högskoleorgan bör närmareanalysera orsakerna och överväga formerna för en bättre handledning ocharbetsorganisation för de forskarstuderande. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Utbildningsbidragetutgår under fyra års forskarstudier på heltid med perår, vartill kommer vissa sociala förmåner. Doklorandtjänslenå sin sida är förenad med alla de förmåner som en statlig tjänst medför. Normak ligger den inom intervallet (lönegraderna N 14-N 21). Om insti-lulionstjänstgöring ingår idoklorandtjänslen, kan förordnandetiden uppgå till sammanlagt , varavfyra för forskamtbildning på heltid. Doklorandtjänslen anses allmänt av deforskarstuderande som den form av sludiefinansiering som är mest ändamålsenlig.Regering och riksdag har också uttalat all utbildningsbidragen successivt skallomvandlas till doklorandtjänsler. har uttalat all del är angelägelalt forskningsproposition innehåller en plan för omvandling avåterstående utbildningsbidrag lill doklorandtjänsler (UbU 1988/89:25 s. 17). Efterförslag forskningsproposition (prop. 1986/87:80) tillsköts medel föromvandling av ca 700 utbildningsbidrag lill doklorandtjänsler. UHÄ föreslår nualt medel anvisas för att omvandla ca två tredjedelar av de återståendeutbildningsbidragen /91 1992/93 lilldoklorandtjänsler för en kostnad av ca 100 milj. kr. Resterande utbildningsbidragborde enligt UHÄ omvandlas . Sludiefinansieringenhar stor betydelse för möjligheterna atl bedriva eflFektiva forskarstudier.Regeringen föreslår därför atl sammanlagt100 milj. kr. anvisas för att omvandla utbildningsbidraglill doktorandtjänster.Återstående utbildningsbidrag bör omvandlas treårsperioden /94 - 1995/96.Vid de tekniska fakulteterna bör samtliga utbildningsbidrag omvandlas /91. Utbildningsbidrag fördoktorander utgår med /månad. Regeringen föreslår alldetta belopp höjs lill /månad dier . Vid beräkningen av anslagen till fakulteterna har dettabeaktats. /88 finansierade ca 450 doktorander sina forskarstudier medstudiemedel. De flesta var studerande inom de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga fakulteterna. Studiemedel skall normaltanvändas för studier inom högskolans gmndläggande utbildningar och inte inomforskarutbildningen, där särskilda medel beräknas för sludiefinansiering. UHÄ konstaterar attanvändningen av studiemedel inte står i samklang med de allmänna riktlinjer förutbildningen, som dragils upp av regering och riksdag. Regeringen delar UHÄ:suppfattning. Möjligheten atl finansiera dokto-randsludier med hjälp avstudiemedel kan minska institulionemas och fa-kulldsnämndemas benägenhet attägna sludiefinansieringsmöjligheterna tillbörlig uppmärksamhet.Forskamtbildning bör i framliden inte bedrivas med studiemedel somfinansiering. Med hänsyn lill de doktorander, som redan inlett utbildning meddenna typ av finansiering, bör dock övergångsvis möjlighet finnas kvar allfinansiera doklorandsludier med studiemedel intill utgången av budgetåret1992/93. Från och med budgetåret1993/94 bör resursema för studiefinansiering inom berörda fakultelsområdenförstärkas med belopp som moisvarar bidragsdelen inom de studiemedel, somenligt nuvarande regler utgår till doktorander. Regeringen avser all återkommatill i denna fråga inför nästa treårsperiod. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Forskamlbkdningensmeritvärde behandlades av i anslutning lill 1987 årsforskningsproposition (prop. 1986/87:80). (UbU1986/87:26) betonade att rekryteringen lill forskamtbildningen främjas av alldet finns tjänster på arbetsmarknaden för vilka krävs fullgjordforskamtbildning (doktorsexamen). Riktlinjerför meritvärdering för statlig tjänst har senast slagils fast i regeringensförordningsmotiv 1985:3, som är återgivna i SAV:s cirkulär 1985/A 19. Enforskarstuderandes utbildningstid jämstäks enligt dessa riktlinjer medanställningstid. Fullgjord forskamtbildning får därför räknas tik godo som s.k. förtjänst . När forskamtbildning genomförs genom innehav avdoklorandtjänsl eller annan tjänst görs dock tillgodoräknande inom tjänstensram. Dubbdräkning får ej gälla. De särskildariktlinjer som angetts för forskamlbkdningens meritvärde förlorar vid ellutbyggt syslem med doklorandtjänsler sitt värde för flertalet utexamineradedoktorer. De erfarenheter som arbetet fram till en doktorsexamen ger i kritiskskolning, melodiskt tänkande och analytiskt arbetssätt bör fortsättningsvisvägas in vid bedömningen av skickligheten i den mån de är relevanta för densökta tjänsten. Denviktigaste forskningsresursen är forskarna själva. Lärartjänslorganisa-lioneninom högskolan liksom rekryteringen av högskolelärare är därför centralaforskningspoliliska frågor. Genom 1986 årslärartjänstreform infördes en enhetlig lärartjänstorga-nisalion inom högskolan.Flertalet tidigare tjänstekategorier ersattes av tjänster som professor, högskolelektoroch högskoleadjunkt samt forskarassistent. infördes en enhetlig ochmer generell reglering av innehållet i lärartjänslema. Därigenom skulle flerhögskolelärare, i mån av kompelensoch resurser, kunna medverka i forskning inom ramen för sin tjänstgöring. Förvarje fakultet/sektion skapades s. k. rörliga resurser för forskning.Högskoleenheterna fick ökad frihet i vald mellan olika slags lärarinsatser ochvid fördelningen av uppgifter mellan lärarna. Den enskilde lärarens arbetsuppgifteravgörs således genom lokala bedömningar och beslut med utgångspunki iverksamhetens behov. Samtliga arbetsuppgifter inom högskolan kan ingå i enlärartjänst oavsett hur denna finansieras. Högskolemyndigheterna skall såledesinnefatta också den exlemt finansierade verksamheten i underlaget förlärartjänster, något som underlättar en långsiktig planering för den samladeverksamheten. I1987 års proposition om forskning behandlades behovet av nyrekrytering tilllärartjänster i högskolan. Som en följd av expansionen inom universiteten medökat antal lärartjänster, framför allt under 60-lalel, följer nu etl"kollektivt åldrande" hos denna personal. Efler förslag ipropositionen anvisades medel för inrättande av 226 tjänster som forskarassistent,vilka skulle underiätta nyrekryteringen lill högskolan. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) fick i uppdrag atl fortsätta arbelet med frågor rörandelärarkårens åldersstmktur och rekryteringssituationen inom högskolan och kommamed förslag till eventuella åtgärder. UHÄredovisar uppdraget i anslagsframställningen inför den kommandetreårsperioden. Enligt ämbetet finns behov av dels ytterligare forskarassistenttjänsterför all på lång sikt motsvara högskolans lärarrekryleringsbe-hov, dels fastatjänster för all la emot ett rimligt antal av de personer som innehartidsbegränsade forskningstjänsler. UHÄ redovisar också att ökningen av antaletforskarassistenttjänster under de gångna två första åren av innevarandetreårsperiod inte motsvarar de mål som saltes upp i den förraforskningspropositionen. En del av förklaringen härtill kan, enligt ämbetet,vara all de redovisade uppgifterna avser tillsalla tjänster och inte inrättade.Del lar tid från del atl en tjänst inrättas till dess atl den blir tillsall. Delkan också finnas tjänster där innehavaren slutat och där den nye innehavarenännu inte utsetts. UHÄ föreslår en ökning av antalet forskarassistent- ochhögskoldektorsljänsler med mellan 300 och 600 för budgetperioden. Dennya lärartjänslorganisalionen innebär att anställnings- och arbetsvillkor, somgäller på arbetsmarknaden i övrigt, nu också tillämpas inom högskolan. Inteminsl gäller detta med avseende på anställningstryggheten. Det normala skallvara all lärare inom högskolan anställs med tills vidare-förordnande i ställetför, vilket var vanligt tidigare, ges en rad tidsbegränsade förordnanden.Fördelarna med detta är stora både för högskolan och den enskilde läraren. Samtidigthar detta släkt högskolan inför problem, som man tidigare var van att lösagenom de tidsbegränsade anställningarna. Möjlighetema lill nyrekrytering blirnu i stor utsträckning beroende av åldersstmkturen inom gmppen högskolelärare.Härmed är högskolan inte i någon annan situation än andra delar av arbetslivet.I diskussionen hävdas ibland all högskolan skulle, jämfört med andrayrkesverksamheter, ha speciellt stora krav på förnyelse genom ständignyrekrytering. Normaliseringenav anställningsvillkoren inom högskolan bygger på 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. fömtsättningenalt arbetet där i huvudsak kan bedrivas på samma villkor som annal arbete.Nyrekrytering sker i den takt som arbetsorganisationen och de anställdas åldermedger. strävar såväl anställda som arbetsledning efter atl i så storutsträckning som möjligt utveckla såväl de anställdas kunskaper och färdighetersom deras engagemang i arbetsuppgifterna. Om verksamheten inom högskolan intekunde läggas upp på detta säll skulle den logiska slutsatsen vara alt samtligalärartjänster borde tillsättas endast för begränsade lidsperioder. Del inseslätt all något sådant inte är möjligt. Anställningsvillkor av detta slag skulledrastiskt försvåra för högskolan all rekrytera kompetenta lärare. Högskolan måste såledesutgå från de fömtsättningar, som anställningsvillkoren ger. Del är viktigt utnyttjar de möjligheter till fömyelse och personalutveckling, som delsförekommer på alla arbetsplatser, dels just inom högskolan föreligger isärskilt hög grad genom själva karaktären på arbetsuppgifterna inom forskningoch utbildning. 1diskussionen om högskolans lärartjänstorganisation har bland annal förts framönskemål om att tjänster skall inrättas för att skapa en"beford-ringsgång" för dem som anställts inom högskolan. Liksom inomarbetslivet i övrigl måste tjänster inom högskolan inrättas utifrånbedömningar av verksamhetens behov. Del innebär här liksom annorstädes altrimlig hänsyn måste las till såväl behoven av nyrekrytering som behoven avbeford-ringsmöjligheter för de redan anställda. Det är de lokalahögskoleorganen, som ansvarar för tjänsteslmkturen inom högskolan. Genom1987 års forskningsproposition tillfördes resurser, som gjorde del möjligt attinrälta nya tjänster som forskarassistent. Som UHÄ har redovisat har antaletsådana tjänster inte ökat i avsedd utsträckning. Del är angelägel all demöjligheter lill rekrytering av unga forskare, som forskarassistenttjänsternainnebär, fullt ut utnyttjas. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Denstörsta gmppen av tjänster som professor tillsätts av regeringen med fullmakt.Regeringen tiksälter även en del professurer med förordnande, bl.a. de tjänstersom är inrättade vid forskningsråden. De professurer som är inrättade lokalttillsätts med förordnande av rektorsämbetet. Förfarandet all tillsättaprofessurer skiljer sig från del för andra tjänster. Förslagsställande organför tjänslema inom högskolan är tjänsleförslags-nämnder som är knutna tillfakultets/sektionsnivå. De avger förslag direkt lill regeringen när del gällertjänster som tillsätts av denna, i andra fall lill rektorsämbetet. I tjänsteförslagsnämndernaingår vid sidan av sex fasla ledamöter tre sakkunniga som utses för detsärskilda ärendet. Dessa sakkunniga skall vara särskilt förtrogna med tjänstensämne och skall avge skriftliga utlåtanden om de sökandes skicklighet.Tjänsleförslagsnämnden skall avge ett motiverat förslag i tillsättningsärendet.Detta förslag får för tjänster som tillsätts av regeringen överklagas hosregeringen. 1mars 1988 tillkallade statsrådet en särskild utredare ', som Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep. skullese över proceduren vid tillsättande av professorstjänster m. m. Denneöverlämnade betänkandet (SOU 1989:50) Professorstiksätl-ning. En sammanfattningav remissyttrandena finns tillgänglig iutbildningsdepartementet. Defrågor som utredningen berör är inte av den karaktären alt riksdagensgodkännande behövs. Del ankommer på regeringen alt falla de beslut om ändringav högskoleförordningen som utredningens förslag och remissinstansernassynpunkter föranleder. För informaiion lämnas dock i det följande enredogörelse förde viktigare ändringar som regeringen avser atl göra. Tjänstsom professor är den högsta tjänsten inom högskolans lärarorganisation. Medhänsyn lill den utomordentliga betydelsen av professurerna för forskningen ochforskamtbildningen inom högskolan är del viktigt atl rekryteringen tiktjänslema sker på ett sådant sätt att den för tjänsten i alla avseenden mestlämpade kan utses. Tillsättningen måste således innebära en noggranngranskning av de sökande. De höga kraven på liksält-ningsproceduren harinneburit att denna blivit myckel tidskrävande och av många kommit atluppfattas som onödigt komplicerad. Utredningenförordar all de sakkunniga skall utses av fakultets/sektionsnämnd i ställetför som av fakullels/seklionskokegium. Mol detta kan vissa invändningargöras. Vid många enheter har fakullets/seklionsnämn-dema ersatts av forsknings-och utbildningsnämnder med olika benämningar. En sådan nämnd har ensammansättning som inte gör den lämplig atl utse sakkunniga. Regeringen ämnardärför föreskriva alt fakullds/sek-lionskokegiel liksom hillills utsersakkunniga. Det bör dock införas en möjlighet att delegera dessa beslut tillfakultets/sektionsnämnd om sådan finns och i annal fall till de professorer,vilka ingår i det organ som ersätter fakulletsnämnden. Vadgäller tjänsleförslagsnämndens sammansättning föreslår utredningen alt denrepresentant för de studerande som ingår i nämnden skall såsomröstberättigad ledamot bytas ul mot en s. k. extra ledamot. Delta förslag harkritiserats av flera remissinstanser. Några av dessa har betonat all de uppgiftersom den extra ledamoten föreslagils bevaka lika väl kan uppdras ål någon avtjänsleförslagsnämndens ordinarie ledamöter. Del har även påpekats att omstuderanderepresentanten utgår så bör motsvarande gälla också den representantför de anställda som ingår i tjänsleförslagsnämnden. Enligt regeringens meningtalar övervägande skäl för att nuvarande sammansättning bibehålls. Tjänstersom professor finns även vid myndigheter utanför högskoleorganisationen.För närvarande finns ett sextiotal sådana tjänster. ligtregeringens mening bör tjänster som professor fortsättningsvis endast inrättasinom högskolan. Regeringen har för avsikt alt utfärda bestämmelser omtillsättande av nu befintliga tjänster utanför högskolan, som i stort settmotsvarar vad som gäller för tjänst som professor vid forskningsråd.Regeringen avser vidare föreskriva alt tjänst som professor vid forskningsrådalllid skall ledigförklaras. 1tillsättningsärenden riktas ofta kritik mol valet av sakkunniga. Del hävdas allhela ärendet kan styras genom detta val. Denna kriiik kommer fram förrände sakkunniga lagt fram sina yttranden. Detta kan bl. a. få lill följd allklaganden yrkar atl nya sakkunniga skall utses, något som skulle betyda enavsevärd fördröjning av del enskilda ärendet. Därför har regeringen för avsiktall i högskoleförordningen la in en bestämmelse om att de sökande skall beredastillfälle la del av och yttra sig över de förslag lill sakkunniga som lagtsfram innan beslut fattas i frågan. Vilken vikt som skall fastas vid olikasynpunkter från de sökande avgörs givetvis av berört högskoleorgan. Deneventuella försening av ell ärende som kan uppslå härigenom kommer alluppvägas av att diskussioner om de sakkunnigas lämplighet då inte skall behövauppslå längre fram under ärendets behandling. Vadgäller jämslälldhelsaspekten vid tiksällning av professurer har i en delremissyttranden föreslagits att del i högskoleförordningen tas in regler omdetta. Jämslälldhelsaspekten skall alltid beaktas. Del framgår av förordningenom jämställdhet i statlig verksamhet (1984:80) att man t.ex. vid utseende avledamöter i Ijänsteförslagsnämnder, oavsett om de skall förordnas för längrelid eller för etl enskilt ärende, alllid skall sträva efter alt fårepresentation för båda könen. Jämställdhet mellan kvinnor och män inomforskarutbildning och forskning behandlas också i del följande. 1984/85:57 om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare uttalades attde organ som avger förslag resp. beslutar om tillsättning av tjänster måste tahänsyn lill jämslälldhelsaspekten vid sin slutliga sammanvägning av meriter.Det förslagssläkande organet, dvs. tjänsteförslagsnämnderna, bör alltidredovisa hur jämställdhetsaspekten beaktats även när den inte varit avavgörande betydelse. Tillsättande myndighet torde nämligen inte ulan vidarekunna utgå från att jämslälldhelsaspekten alltid har beaktats. 1 vissa remissyttrandenhar framförts önskemål om atl del s. k. jäm-ställdhelsintervallet skall anges.Jämslälldhetsinlervallet skulle vara den skillnad i meriter som kan tillåtasför att utse en sökande av underrepre-senterat kön. Del ligger i sakens naturatt ett sådant intervall inte låter sig uttryckas i generella termer. Delviktiga är att man har klart för sig att jämställdhetsaspekten alltid skallvägas in vid alla tiksältningsärenden där det förekommer konkurrens mellanpersoner av olika kön. I delta sammanhang bör påpekas alt en delIjänsteförslagsnämnder i sina protokoll noga redovisar att de beaktatjämslälldhelsaspekten. Utredarenföreslår alt det inrättas ett antal professorsljänsler, personliga förframstående kvinnliga forskare.