prop · GD03123 · 1989-12-31 00:00:00 — Den kraftiga sänkningen motiverasav regeringens direktiv om en utgiftsram om 120 milj. kr. bör liksomunder innevarande budgetår bemyndigas höja normkvantiteten och minskarambeloppet för export av sill/strömming till statshandelsländer och/ellerrambeloppet för stöd till foderfisk. Härvid bör gälla att en ökning avnormkvantiteten med skall motsvaras av en sänkning av något av denämnda rambeloppen med . Genom en sådanomfördelning kan pristillägg utgå för en ökad kvantitet sill/strömming inomramen för normprissystemet, om avsättningsläget skulle förbättras, utan attdetta påverkar den totala kostnaden för prisregleringen. Sådan eventuellökning av normkvantiteten bör dock ej få ske i efterhand för period för vilkenpristillägg fastställts. 1989/90:123Underbilaga 2.2 /91 föreslås även att en normkvantitet fastställs för övrigmakrill och att denna sätts tiU , vilket motsvarar den förväntadeavsättningen. En normkvantitet förövrig makrill motiveras av regeringens angivna utgiftsram och av att gjordaantaganden om avsättning av övrig makriU är mycket osäkra. Tillgängligafångstkvoter medger betydligt högre fångster. Förslagtill förändring av normpriserna har vid tidigare överläggningar gmndats på delskostnadsökningen inom fisket, dels inkomstökningen för jämförbara gmpper samtförändringar i sociala avgifter. Vid sammanvägning har inkomstdelen ochkostnadsdelen satts till vardera . Även ett produktivitetskrav har ställts.Vidare har införandet av den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisketsamt premiehöjningar för denna t.o.m. /89 avräknats frånnormpriserna på så sätt att kostnadema för pristilläggen beräknats bli likamycket lägre som kostnaden för försäkringen. Kostnadsutvecklingen förperioden och inkomstutvecklingen för jämförbara gmpperenligt löneavtalen , inkl. förändringar i sociala avgifter, samt ettbeaktande av produktivitetskravet motiverar en höjning av normpriserna istorleksordningen . Hänsyn måste dock även tas till den av regeringen angivnautgiftsramen samt till att vissa andra stöd utanför normprissystemet ansesböra höjas. För /91föreslås att normpriserna höjs för sill/ strömming och för övriggmpperna. Förslagtill normpriser för /91 framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Förslag till normpriser for /91och jämförelse med innevarande budgetår, kr/kg 1989/90:123Underbilaga 2.2 Förslag 1990/91 Sill/strömming,stor Sill/strömming, liten Övriggrupp P Övriggrupp iP Övriggrupp IlP Övriggrupp IV ' Gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj. Kolja, rödspätta,havskatt och lyrtorsk. ' Kummel, rödtunga och bergtunga. "* Lubb, skrubbaoch horngädda. 5.4 Prisgränser för torsk Förtorsk har för innevarande budgetår fastställts en nedre och en övre prisgräns.Vid jämförelsepriser (genomsnittliga pä visst sätt definierade avräkningsprisertill fiskare) över den övre prisgränsen vidtas prisdämpan-de åtgärder. Vidjämförelsepriser under den nedre prisgränsen utgår pristillägg pä samma sättsom när jämförelseprisema för normprissatta fiskslag ligger lägre ännormpriserna (se avsnitt 5.5). /91 föreslås att den nedre prisgränsen höjs . Vadgäller den övre prisgränsen för torsk anser nämnden att nägon sådan inte nu börfastställas. De inhemska priserna är starkt beroende av de internationella prisematill följd av utrikeshandeln. Ett fasthållande av en betydligt lägre prisnivåän den internationella är vanskligt att åstadkomma med administrativa åtgärderbl.a. med hänsyn till att flertalet torskfiskare har möjlighet att direktlandasina fångster utomlands. Ett förbud mot direktlandningar är enligt nämndenknappast möjligt att tekniskt genomföra. Väsentligti sammanhanget är dock att de svenska köpama konsumenter, beredare etc. inte skall betala mer för torskråvara än utländska köpare. Det är därför avstörsta vikt att nämnden bevakar detta och tillser att gällande importregleringför hel torsk inte medför onödigt höga priser i . I vissa fall kan ettläge uppstå där en övre prisgräns bör fastställas. Detta med hänsyn till attimportregleringen medför att långsiktiga kontrakt med utländska fiskefartyg ipraktiken omöjliggörs, vilket kan medföra högre priser i än iutlandet. Jordbmksnämndenbör därför bemyndigas att, om nämnden sä anser påkallat, fastställa en övreprisgräns för torsk. Förslagtill nedre prisgräns för torsk under /91 framgår av tabell 5.3. 8 1989/90. 1 saml Nr 123 Tabell 5.3Förslag till nedre prisgräns för torsk under /91 och jämförelsemed prisgränser under innevarande budgetär, kr/kg Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.2 1989/90 juli-dec.1989 jan.juni 1990 1990/91, forslag juli-dec. Under innevarande budgetår utgår pristillägg försill/strömming , för övriggmpperna och för torsk avskillnaden mellan normpris resp. nedre prisgräns och jämförelsepris i de falljämförelsepriserna understiger normpriset resp. nedre prisgränsen. /91 föreslås oförändrade regler. Fasta pristillägg utgår under innevarande budgetår förmakrill, räka, storbackelånga och de viktigaste slagen av sötvattensfisk. Förannan lake, som ingår i gmppen "sötvattensfisk II", utgår pristillägg endast underperioden novemberfebmari. För /91 föreslås att pristilläggen höjs med8% för garn-makrill, råräka och sötvattensfisk och i övrigt får varaoförändrade. Annan lake föreslås utgå ur "sötvattensfisk II" och ejbli berättigad till pristillägg. Förslag till fasta pristillägg för /91framgår av tabell 5.4. Tabell5.4 Förslag till fasta pristillägg för /91 samt jämförelse med innevarandebudgetår, kr/kg Förslag 1990/91 Garnmakrill'Övrig makrilF Sötvattensfisk l' Sötvattensfisk II" ' Makrill fångad med garn, krok eller smävad inomskärs. Makrillfångad med trål eller snörpvad utomskärs. Gädda, gös, sik samt rensad ochflådd lake. ''Abborre och siklöja, samt 1989/90 även annan lake . 5.7 Överskottshantering Prop. Underbilaga 2.2 Förnormprissatta fiskslag samt för torsk, makrill och kokräka fastställer regleringsföreningenSvensk Fisk lägstapriser och överskottspriser. Den fisk och kokräka som intekan säljas till minst lägstapris övertas av föreningen till överskottspris.Nivån på överskottspriserna beror på de medel som disponerar fördetta ändamål, dvs. dels intäkter från försäljning av mottagna överskott, delsanslagna medel. För innevarande budgetår har anslagits högst 9,5 milj. kr. /91 föreslås att högst 8,25 milj. kr. anslås för överskottshanteringen.Jordbmksnämnden bör dock liksom bemyndigas medge att ta ianspråk ytterligare medel. Nämnden bör dock härvid iaktta mycket stor restriktivitetoch sådant medgivande bör endast kunna ges i undantagsfall i oförutseddasituationer och efter särskild prövning. Vadgäller nivån på överskottspriserna föreslås för /91, i likhetmed vad som gäller under innevarande budgetår, att dessa för samtliga lägstaprissattafiskslag och kokräka får uppgå till högst av lägstapriset. Jordbmksnämndenbör vidare ha rätt att, när nämnden sä anser påkallat, meddela Svensk Fiskytterligare föreskrifter vad gäller överskottshanteringen. Underinnevarande budgetår utgår regionala pristillägg i form av fasta pristilläggför sill/strömming på syd- och ostkusten. Stöd utgår endast inom ramen förgällande normkvantitet och för avsättning till human konsumtion. /91 föreslås att stödet höjs med /kg på sydkusten, med 10öre/kg på och med /kg på . Stödetföreslås således utgå enligt följande: till fiskare bosatta på sydkusten med /kg försill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagare pä syd- ochostkusten, till fiskare bosatta på (Stockholmslän och södemt) med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå ostkusten samt med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå sydkusten, till fiskare bosatta på (Uppsalalän och normt) med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå , med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå samt med /kg för sill/strömming levererad och såldtill förstahandsmottagare på sydkusten. 5.8.2Foderfisk fångad i insjöar Prop. Underinnevarande budgetår utgår inom ramen för stöd tiU foderfisk (se Underbilaga 2.2 avsnitt 5.10) pristillägg för foderfisk som fångats i insjöar.Stödet är att betrakta som ett regionalt stöd till insjöfisket. /91 föresläs att stödet utgår som fast regionalt pristilläggmed /kg. Kostnaden, som beräknas till ca 0,5 milj. kr., föreslås ej ingåi rambeloppet för stöd till foderfisk och föreslås, i likhet med vad som gällerför regionala pristillägg för sill/strömming, ej heller vara maximerad. 5.9 Export av sill/strömming till statshandelsländer Underinnevarande budgetår utgår pristillägg för export av sill/strömming till statshandelsländer.Pristillägg får lämnas med högst /kg och med sammanlagt högst 11 milj.kr. Av beloppet får högst 3,3 milj. kr. avse siU från , Skagerrak ochNordsjön varav högst 1 milj. kr. I den utsträckning stödetinte utnyttjas får normkvantiteten för sill/strömming ökas. /91 föreslås att rambeloppet höjs till högst 12,75 milj. kr. Avbeloppet bör högst 4 milj. kr. få avse sill frän , Skagerrak ochNordsjön varav högst 0,5 milj. kr. Pristillägg bör få utgåmed oförändrat högst /kg. Närmareregler bör få fastställas av jordbmksnämnden som även bör få besluta om attöverföra anslagna medel till stöd till foderfisk samt att minska rambeloppetmot att i stället normkvantiteten ökas (se avsnitt 5.10 resp. 5.2). Denföreslagna utbytbarheten mellan stöd till konsumtionssill inom normprissystemet,statshandelsexport och foderfisk syftar till att möjliggöra en smidiganpassning av stödet för att på bästa sätt utnyttja de avsättningsmöjlighetersom kan komma att stå till buds. 5.10 Stöd till foderfisk Underinnevarande budgetår utgår pristillägg för foderfisk. Pristillägg får lämnasmed högst /kg och med sammanlagt högst 12 milj. kr. Inom rambeloppetutgår även regionalt pristillägg för foderfisk på ochpristillägg för foderfisk från insjöar. /91 föresläs att rambeloppet sänks till högst 9,5 milj. kr.Pristillägg bör få utgå med högst /kg för foderfisk som fångats isaltvatten. Vidarebör liksom under innevarande budgetår inom rambeloppet få utgå ett tillägg tillfiskare bosatta på med högst /kg utöver vad som utgårgenerellt. (Det /90 utgående pristillägget för foderfisk som fångatsi insjöar föreslås omvandlat till ett regionalt pristilllägg, se avsnitt5.8.2.) Närmareregler bör få fastställas av jordbmksnämnden som även bör få besluta om att överföra anslagna medel till stöd till statshandelsexport 104 samt att minskarambeloppet mot aft istället normkvantiteten ökas (se Prop. 1989/90:123 avsnitt 5.9 resp. 5.2). Fisketskollektiva trygghetsförsäkring finansieras med medel ur prisregleringskassan.Vid införandet av försäkringen samt vid premiehöjningar t.o.m. budgetåret1988/89 har kostnadema härför avräknats från normpriserna på så sätt attkostnaderna för pristilläggen beräknats bli lika mycket lägre som kostnaden förförsäkringen. Premienför den kollektiva trygghetsförsäkringen faststäUdes urspmngligen förbudgetår, men fastställs för kalenderår. Premien uppgår för år1990 till 7,947 milj. kr. Kostnaden för /91 beräknas til! Kostnaden kan dock komma att bli högre då premien för ännu ejfastställts. Somframgår av avsnitt 5.3 har kostnadema för försäkringen hittiUs avräknats från normprisematill den för /89 definitiva nivån 8,370 milj. kr. 6 Regleringsekonomin 1989/90 och 1990/91 6.1 Intäkter och kostnader 1989/90 Behållningenhos uppgick till 28,8 milj. kr., en minskning med32,0 milj. kr. Motsvarande belopp för jordbmksnämndensprisregleringskassa var 100,0 milj. kr., en ökning med 13,1 milj. kr. Regleringsekonominstotala intäkter under innevarande budgetår beräknas nu till ca 104 milj. kr.Prisregleringsavgift, som tas ut på såväl svenskfångad som importerad fisk medhögst av förstahands- resp. importvärdet eller motsvarande belopp i öre perkg, beräknas tillföra kassan ca 83 milj. kr., varav från svenskafiskares fångster. Exportavgift på viss sötvattensfisk och ål väntas ge ca 2milj. Ränteintäktema på de medel som är innestående hos resp. iprisregleringskassan beräknas uppgå till sammanlagt ca 19 milj. kr. Sammanlagtfinns således ca 233 milj. kr. till prisregleringens förfogande underinnevarande budgetår. Desammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande budgetårberäknades urspmngligen av nämnden till ca 122 milj. kr., varav ca 51,5 milj.kr. för rörliga pristillägg. Kostnaden kan nu beräknas till ca 118 milj. kr.varav ca 48 milj. kr. för röriiga pristillägg. Anledningen till att kostnadernaför rörliga pristillägg nu väntas bli lägre är bl.a. att torskpriserna blivithögre än vad som urspmngligen antogs. Enligtdessa beräkningar kommer tillgångarna i jordbmksnämndens prisregleringskassa och hos sammanlagt att uppgå till ca 115 milj. kr. vid utgången av innevarande budgetår. Behållningen i prisregle- 105 ringskassanberäknas till ca 79 milj. kr. och hos tiU ca 36 milj. kr. I tabell 6.1 jämförs dekostnader för prisregleringen på fisk som bedömts bli följden av träffadeöverenskommelser, och som redovisats i reglerings-skrivelserna ,och de i efterhand konstaterade utfallen. En utförlig sammanstäUning avregleringsekonomins intäkter och kostnader redovisas i bilaga 1 (tabell 9). Prop.1989/90:123 Underbilaga 2.2 Tabell 6.1 Beräknade och fakdska kostnader förprisregleringen på fisk budgetåren 1981/82-1989/90, milj. kr. 41,5-59,5 117,6' 6.2 Intäkter och kostnader 1990/91 6.2.1 Intäkter och disponibelt belopp Tillgångarna i jordbmksnämndensprisregleringskassa och hos kan enligt avsnitt 6.1 beräknas kommaatt uppgå till ca 115 milj. kr. Intäkterna under budgetåret1990/91 inkl. ränteintäkter kan uppskattas till 98 milj. kr. Sammanlagt stårsåledes i princip i storleksordningen 215 milj. kr. till prisregleringensförfogande under /91. 6,2.2 Kostnader (ör denlöpande regleringen Motbakgmnd av gjorda marknadsbedömningar samt föreslagna normpriser och nedreprisgränser för torsk har kostnaderna för pristilläggen för normprissattafiskslag samt torsk uppskattats till 47,8 milj. kr. Kostnaderna för fastapristillägg på makrill, räka, långa och sötvattensfisk har beräknats till 5,5milj. Regionala pristillägg tillsill/strömming på syd- och ostkusten samt till foderfisk som fångats i insjöarhar beräknats till 7,9 milj. kr. Stödet till export av sill/strömming till statshandelsländersamt stödet till foderfisk som fångats i saltvatten är högst 12,75 resp. högst9,5 milj. kr. För täckande av Svensk Fisks kostnader för överskottshanteringenhar beräknats högst 8,25 milj. kr. Kostnademaför den kollektiva trygghetsförsäkringen för yrkesfiskare uppskattastill ca 8 milj. kr. Kostnaderna för trygghetsförsäkringen kan Prop.1989/90:123 dock komma att bli högre då premien för ännu ej fastställts. Densammanlagda kostnaden för prisregleringen i form av pristillägg, överskottshanteringoch trygghetsförsäkring beräknas komma att uppgå till ca 100 milj. kr. Jordbmksnämndenskostnader för uppbörd och kontroll av prisreglerings-och exportavgifterberäknas av nämnden till ca 1,2 milj. kr. SvenskFisks kostnader för administration och kontroll samt informations- ochupplysningsverksamhet har av föreningen 12,5 milj. kr., varavför administration och kontroll 7,9 milj. kr. och för informations- ochupplysningsverksamhet 4,6 milj. kr. SvenskFisks kostnader har inte fastlagts eller maximerats av statsmakterna.Med hänsyn till regeringens angivna utgiftsram för prisregleringen föreslåsatt till anslås högst 11,8 milj. kr. under /91 förovan nämnda ändamål, vilket motsvarar de för innevarande budgetår beräknade kostnadema.Hur medlen skall disponeras bör vara en fråga för föreningens styrelse. Jordbmksnämndenbör dock bemyndigas medge föreningen att ta i anspråk ytterligare medel.Nämnden bör dock härvid iaktta mycket stor restriktivitet och sådant medgivandebör endast kunna ges i undantagsfall i ofömtsedda situationer och eftersärskild prövning. 6.2.5 Kostnaderför utsättning av fisk Enligtförhandlingsuppdraget bör jordbmksnämnden avge förslag till disposition avmedel ur prisregleringskassan för att bestrida kostnader för utsättning avfisk. Därvid skaU även beräknas en särskild medelsram för fortsattförsöksverksamhet med s. k. fördröjd utsättning av lax. De båda beloppen börbestämmas efter samråd med . Jordsbmksnämndenföreslår att 6,8 milj. kr. utgår ur prisregleringskassan för att bestridakostnader för utsättning av fisk under /91. Beloppet bör ienlighet med förslag från fiskets förhandlingsdelegation, mot vilket fiskeristyrelseninte har något att erinra, användas enligt följande (milj. Ost- och sydkusten, ål ,rödspätta , äl och laxartad fisk Försök med utsättning av torsk iÖstersjön och i Fördröjd utsättning av lax 1,200,05 0,500,30 Swefisk,ekonomisk förening, tilldelades för /89 högst 2 milj. kr. urprisregleringskassan för marknadsföringsåtgärder. Som svar på skrivelse frånföreningen, som av jordbmksnämnden överlämnats till regeringen, bemyndigaderegeringen statens jordbmksnämnd att till Swefiskutbetala högst 2 milj. kr. som bidrag till projekt rörande marknadsåtgärder. skallinnan utbetalning av medel granska de enskilda projekten. Ett projekt kankomma ifråga för ekonomiskt stöd endast om det har karaktär avutvecklingsverksamhet, främjar en samordnad försäljning av fisk eller i övrigtgagnar konsumentintresset eUer fiskenäringen som helhet. Till Swefisk har hittillsutbetalats 0,8 milj. kr. Nämnden fömtsätter att, i den mån återstående medel ejtas i anspråk under innevarande budgetår, dessa får disponeras även /91 enligt nu gällande regler. 1989/90:123Underbilaga 2.2 Detotala regleringskostnadema /91 beräknas till 119,5 niilj. Ensammanfattning av fördelningen på olika ändamål och jämförelse med faktiskakostnader för /89 och gjorda beräkningar för /90 redovisas i tabdl6.2. Tabell 6.2 Fördelning av kostnader för prisregleringen påfisk budgetåren 1988/89-1990/91, milj. kr. Svensk Fisks adm. m. m. 15,0' Regeringen har iförhandlingsuppdraget angivit att jordbmksnämndens förslag för budgetåret1990/91 skaU rymmas inom en utgiftsram om 120 milj. kr. De av nämnden beräknadekostnadema uppgår enligt ovan tiU 119,5 milj. kr. Vissa delposter är i likhetmed vad som gäUt maximerade medan andraendast är beräknade utifrån vad som f n. bedöms som sannolika marknadspriseroch pristilläggsberättigade kvantiteter. Beroende på hur nämnda variablerutvecklar sig kan de verkliga kostnaderna bli såväl lägre som högre . Förslagen om sänktnormkvantitet för sill/strömming till vad som väntas komma att avsättas, omnormkvantitet även för övrig makrUl samt om ett högsta belopp för Svensk Fiskskostnader för administration m.m., innebär dock att osäkerheten vad gällerberäknade kostnader /91 bör vara lägre än . 1989/90:123Underbilaga 2.2 6.3 Regleringens finansiering /91 RegleringsföreningenSvensk Fisk föreslås för /91 tillföras 93 milj. kr. ur jordbmksnämndensprisregleringskassa för fisk. Vidare bör kostnadema för trygghetsförsäkringen,utsättning av fisk samt jordbmksnämndens uppbördskostnader liksom fåtäckas med medel ur denna kassa. Kostnademaför röriiga, fasta och regionala pristillägg, stöd tiU statshandelsexport ochfoderfisk, överskottshantering, samt kostnader för Svensk Fisks administration m.m.bör få täckas med medel som disponeras av , dvs. i första hand avunder budgetåret tillförda medel från prisregleringskassan och ränteintäkterhos föreningen samt i sista hand av hos föreningen behållna medel. Ovannämndaförslag till finansiering innebär att ur jordbmksnämndens prisregleringskassaföreslås få utgå ca 109 milj. kr., vilket beräknas överstiga intäktema ikassan med ca 14 milj. kr. BehåUningen i kassan skulle därmed komma att uppgåtill ca 65 milj. kr. Behållnamedel hos skulle den komma att uppgå till ca 29 milj.kr. Disponiblatillgångar skulle totalt komma att uppgå till ca 94 milj. kr. Medhänsyn till det ovan anförda hemställer jordbmksnämnden 1. att prisregleringen för fisk samt finansieringen avdenna under /91 utformas på sätt som ovan föreslagits, 2. att normkvantitet fastställs för sill/strömming till44000 ton och för övrig makrill till samt att nämnden bemyndigas höjanormkvantiteten för sill/strömming på sätt som ovan föreslagits, 3. att normpriser och nedre prisgräns för torskfastställs på sätt som ovan föreslagits samt att nämnden bemyndigas fastställaövre prisgräns för torsk om nämnden så anser påkallat, 4. att röriiga, fasta och regionala pristillägg fårutgå på sätt som ovan föreslagits, 5. att stöd till export av sill/strömming till statshandelsländerfår utgå med sammanlagt högst 12,75 milj. kr. enligt bestämmelser som får beslu- tasav nämnden samt att nämnden bemyndigas överföra medel härav till stöd tillfoderfisk, 6.att stöd tiU foderfisk får utgå med sammanlagt högst 9,5 milj. kr. enligt bestämmelsersom får beslutas av nämnden samt att nämnden bemyndigas överföra medel häravtill stöd till export av sill/strömming till statshandelsländer, 7. att nämnden bemyndigas utbetala 93 milj. kr. tillSvensk Fisk att disponeras av föreningen för kostnader för prisregleringen, 8. att nämnden bemyndigas medge att,utöver medel som utbetalas av nämnden, disponera de ränteintäkter som uppkommerhos föreningen samt, om erforderligt, hos föreningen behållna medel för kostnaderför prisregleringen och för Svensk Fisks administration och kontroll samtinformations- och upplysningsverksamhet, 9. att nämnden bemyndigas medge att medel utöver vadsom ovan föreslagits får användas för överskottshantering samt för Svensk Fiskskostnader för administration och kontroll samt informations- och upplysningsverksamhetefter prövning av nämnden, 10. att nämnden bemyndigas meddela närmare bestämmelserom pristillägg och överskottshantering, 11. att nämnden bemyndigas bestrida kostnaderna förfiskarnas trygghetsförsäkring, 12. att nämnden bemyndigas till fiskeristyrelsenutbetala 6,8 milj. kr. för utsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning av lax, 13. att i förekommande fall högst I milj. kr. av de fettvamavgiftersom tas ut vid härdning av sillolja av inhemskt urspmng, med avdrag för vad somkan beräknas återbetalas vid export, överförs till prisregleringskassan förfisk, 14. att nämnden bemyndigas utbetala pristillägg ävenvid landningar utomlands om dessa har föranletts av ishinder. 1989/90:123Underbilaga 2.2 Detta ärende har, påföredragning av avdelningsdirektören , avgjorts av generaldirektören ochledamöterna i närvaro avavdelningscheferna . I ärendets behandling haräven deltagit avdelningsdirektören . 1989/90:123Underbilaga 2.2 Uppgifterrörande normprissystemet m. m. (enligt Svensk Fisks statistik) samtregleringsekonomin Tabell 1 Fastställd och utnyttjad normkvantitet, ilandfördoch försåld samt totalt ilandförd kvantitet för sill/strömming, ton - i och uti ' Pristilläggsberättigad kvantitet. Kvantitet som varit pristilläggsberättigad om ejnormkvantitet satt tak. Inkl "överskott", dvs kvantiteter som intekunnat säljas till minst lägstapriser, statshandelsexport samt ej licensierade fiskares fångster. (SCB:s statistik.) Tabell 2 Normprissatta fiskslag samt torsk, pristilläggsberättigadekvantiteter, ton Sill/strömming, stor Sill/strömming, liten 43 538 14652 28 886 Övriggrupp I' Övriggrupp \V Övriggrupp IlP Övriggrupp W ' Gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj. Kolja, rödspätta,havskatt och lyrtorsk. Kummel, rödtunga och bergtunga. " Lubb, skrubbaoch horngädda. Underbilaga2.2 Tabell 3 Normprissattafiskslag samt torsk, normpriser, avräkningspriser och prisHllägg, kr/kg 1985/86 1986/87 Sill/strömming, stor Sill/strömming, liten Övriggrupp I' Övriggrupp IlP Övriggrupp IV Sill/strömming,stor Sill/strömming, liten Övriggrupp I' Övriggrupp 11 Övriggrupp III' Övriggrupp IV* Sill/strömming,stor Sill/strömming, liten Övriggrupp I' Övriggrupp IlP Övriggrupp IV 6,00-7,20' 5,50-6,70' 6,00-7,55' 5,50-7,05' 6,50-8,25' 6,00-7,75' ' Gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj. Kolja, rödspätta, havskatt och lyrtorsk. ' Kummel, rödtunga och bergtunga. " Lubb,skrubba och homgädda. ' Nedre resp övre prisgräns. ' Vägda medeltal av månadsuppgifter. För "övriggruppema"påverkas värdena av ändrade kvantiteter för ingående fiskslag och är således inte enbart uttryck förprisändringar.