prop · GD0378 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:78 Regeringen föreslårriksdagen att anta de förslag som har lagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokolletden . 1propositionen föreslås vissa förändringar av det direkta presstödet. Systemetrenodlas till att omfatta tre stödformer: driftsstöd, utvecklingsstöd ochdistributionsstöd. Stödreglerna förenklas och antalet avsteg från hu-vudreglemablir färre. Kostnadema för presstödet beräknas för /91 uppgå tillca 550 milj. kr., vilket är ca 50 milj. kr. mer än vad som anvisats förinnevarande budgetår. Nuvarandedagstidningsdefinition bibehålls oförändrad. Vidare bör en tidning som skallvara berättigad till driftsstöd ha en andel eget redaktionellt material somöverstiger av det totala redaktionella materialet. Driftsstödetbör för hög- och medelfrekvenla dagstidningar (3 7 nummer ) vara upplagebaserat.För lågfrekventa tidningar (12 nummer ) lämnas schablonbelopp. 1förhållande till dagslid-ningskommitténs förslag höjs bidragssatser ochmaximibelopp inom driftsstödet med för såväl högfrekventastorstadstidningar som för lågfrekventa tidningar. För övriga högfrekventa ochför samtliga medelfrekvenla tidningar höjs nivåerna med . Kostnadernaför driftsstödet beräknas för nästkommande budgetår sammanlagt uppgå till ca435 milj. kr., vilket är ca 25 milj. kr. eller mer än vad som anvisatsför motsvarande anslag i innevarande års budget. Ettnytt utvecklingsstöd införs för att stimulera stmkturralionalisering-ar. 1stödformen ingår stöd till förpressinvesteringar, stöd till och kreditgarantieravseende investeringar i gemensamma tryckerianläggningar, stöd till samverkangenom legotryckning samt stöd till övriga investeringar. 1 1989/90. engångsinsats görs förutbildning i tidningsledning. Kostnaderna för bud- Prop. 1989/90:78 getåret1990/91 beräknas till sammanlagt ca 35 milj.kr. Dislributionsstödetfördelas efter en fyrgradig skala och höjs med ca 20 milj.kr. i förhållande tillinnevarande budgetårs anslag. Kostnaderna för /91 beräknas uppgåtill sammanlagt ca 80 milj. kr. Förslagenöverensstämmer i huvudsak med vad dagstidningskommiltén förordat. De bör trädai krafl . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , , Proposition om reformerat presstöd 1 Inledning Dagstidningskommiltén(U 1985:11) har genomfört en översyn av det statliga stödet till dagspressen.Kommittén har haft en parlamentarisk sammansättning. Direktiven förutredningsarbetet (dir. 1985:52) fastställdes ochkommittén lämnade sitt belänkande (SOU 1988:48) Reformeratpresstöd. Kommitténs sammanfattning av betänkandet återfinns som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissinstansernassynpunkter görs i bilaga 2. Skrivelserhar även inkommit från () och . Kommitténhar i sitt belänkande utförligt behandlat framväxten av indirekta och direktastatliga stödformer för dagspressen. Vidare finns en redogörelse för detnuvarande systemets utformning och de bakomliggande motiven varför jag intehär går in på detta. Enredovisning av grunderna för presstödet återfinns i betänkandet på s. 2126. Engenomgång av de nuvarande stödformema görs på s. 26 31. Idet följande kommer jag främst att behandla de punkter inom del direkta stödet tilldagspressen där jag avser alt föreslå förändringar. Dessa förslag gäller främstde nuvarande stödformerna Produktionsbidrag, Utvecklingsbidrag, Stöd lillsamverkan inom produktion, annonsförsäljning och större branschprojekt(samverkansbidrag) och möjligheten till lån ur Pressens lånefond. Förstödformen Samdislributionsrabatt innebär ändringsförslagen främst en ändringav namnet till Distributionsstöd och en höjning av stödet. Minaförslag ansluter i huvudsak till vad kommittén förordat. Sammantagetinnebär förslagen att stödet till dagspressen för /91 totaltberäknas uppgå till nära 550 milj. kr., vilket aren ökning med ca 50 milj. kr.i förhållande lill vad som anvisats för innevarande budgetår. 2 Presspolitikens förutsättningar Prop. 2.1 Mångfald och konkurrens Vihar en lång tryckfrihetstradition i alt vara stolla över. Dagslid-ningamahar där spelat och spelar alltjämt en betydelsefull roll. Tidningama ärviktiga för den fiia och obundna nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen.Genom att tidningama informerar om och kommenterar vad som sker i samhället, genomatt de granskar makthavare både inom den oflFentliga och den privata sektom samlgenom all de främjar kommunikation inom och mellan politiska, fackliga ochandra ideella gmpper, förstärks och fördjupas demokratin. Dagstidningsutgivningoch joumalistisk verksamhet har fomiat en fmktbar stmktur där bl. a. traditioner,publicistiska värden och demokratisk gmndsyn är några av många kännetecken.Dagspressen spelar också en viktig roll i kulturlivet. Elltecken på att medborgama värderar dagslidningama högt är den i ell intemationelltperspektiv stora andelen hushåll i som prenumererar pådagstidningar. Dagspressenfyller även andra syften än dem jag nämnt , men det är pressens roll i frågaom information, kommentarer, granskning saml kommunikation mellan olika gmpper- kort sagt dagstidningarnas roll för demokratin - som motiverar ett statligtstöd. Ävenom andra medier än dagspressen fyller viktiga funktioner för rapportering,kommentarer och debatt kan de knappast ersätta dagspressen när det gäller dessroll och betydelse för samhällsdebatten på såväl riks-som lokalplanet.Utvecklingen av nya medieformer torde under överskådlig framtid inte förändradessa fömtsättningar. kommer därför sannolikt att behöva vara ettoförändrat starkt massmedium. Mot denna bakgmnd bör statens ambitioner vadgäller presstmkturen och mångfalden upprätthållas även i fortsättningen. Detidningar som befinner sig i ett konkurrensmässigt underläge behöver även ifortsättningen presstöd, eftersom de annars skulle sakna tillräcklig ekonomiskkraft att kunna fortsätta sin utgivning. Om inte stödet funnes skullemångfalden minska, vilket skulle få negativa konsekvenser för läsamas valfrihetoch för opirnonsbildningen. Statenhar markerat att dagspressen bör ges en särställning iförhållande till andra varor och tjänster. Exempelvis har dagstidningarundantagils från olika former av indirekt beskattning. finnsäven ett direkt stöd till dagspressen med syftet all behålla mångfalden inyhetsförmedling och opinionsbildning. Allmännanyhetstidningar fömtsätts i den remiss lill lagrådet om reformeradmervärdeskatt m. m. som regeringen överlämnade för yttrande den 25 januari 1990även i fortsättningen vara befriade från mervärdeskatt. Tidningsutgivning iallmänhet bör alltså ha en gynnad ställning i jämförelse med andra näringar.Den lokala tidningskonkurrensen i fråga om nyheter, debatt m. m. börstimuleras. Del direkta statliga stödet bör därför, liksom , till sinhuvuddel fördelas selektivt eftersom det endast är de konkurrensmässigt utsattatidningarna som är i behov av ekonomisk hjälp. Inomdet selektiva systemets ram bör generdh verkande regler gälla. Det Prop.1989/90:78 är viktigt att reglerna är sådana att utrymmet för inte avsettutnyttjande och missbmk minimeras. Delfinns ingen anledning att föreslå förändringar av dessa förutsättningar. Gmndernaför presspolitiken står således fast. 3.1 Marknadsutveckling, annonskonjunktur m. m. Dagstidningarnai är generellt sett i hög grad beroende av annonsintäkter. För morgontidningamasvarar annonsförsäljningen för av de samlade tidningsintäklerna.Försäljningen av tidningar genom abonnemang och lösnummer svarar således förmellan 25 och av de totala intäkterna. Annonsinläktemaför tidningsbranschen i sin helhet har ökat på ett markant sätt under hela 1980-lalet.Störst har ökningen varit för högtäck-ningstidningarna, men även lågtäckningstidningarmed presstöd har under den goda annonskonjunkturen kunnat förbättra sinaintäkter. Upplageutvecklingenunder har också varit positiv och har i del närmaste hållit jämnasteg med befolkningsutvecklingen. Den internationellt sett högahushållsläckningen i gör alt marknaden får anses vara nära nog mättad. Ävenlönsamheten för tidningsbranschen har förbättrats. Om värdet av det utbetaladepresstödet räknas bort skulle dock de stödmollagande tidningarna visabetydande underskott. Undersommaren och har man kunnat iaktta en tendens lill avmattning i densedan länge goda annonskonjunkluren. Denna märks tydligast för lågtäckningstidningarnavars ekonomiska situation också har försvagats. Del är för ögonblicket omöjligtatl avgöra om avmattningen också är inledningen till en nedåtgående utveckling.Läget kännetecknas således av osäkerhet. Detsamma gäller vilka konsekvenser medieulveck-lingeni övrigt kan komma att få för dagspressen. En försämrad annonskonjunktur medhårdare priskonkurrens på annonsförsäljningsmarknaden ställer de stödmottagandedagstidningarna inför stora ulmaningar när det gäller att rationalisera produktionenm. m. för att rätta ambitionema efter de möjliga intäkterna. Denrent tekniska delen av tidningsproduktionen kan jämföras med den som försiggåri en processindustri. Från journalister, annonstjänstemän och fotografer gårett flöde av texter och bilder genom olika bearbetnings-stationer för layout,sättning, bildhantering m.m. Efler framlagning av sidoriginal och bearbetning tilltryckplål följer bl. a. tryckning, packning och utbärning. För atl klara delsnabba produklionsförioppet har dessa moment infogats i en strikt uppdeladorganisation som i gmnden varit oförändrad under lång tid.Förbättrad teknik har lett till kvalitets- och Prop. 1989/90:78rationaliseringsvinster inom olika delmoment. Blysättmaskiner har t.ex. ersattsav datorstyrda fotosättare. bedömer emellertid allanvändningen av ny teknik hos flertalet svenska tidningar inte har nått likalångt som hos en del utländska tidningar. lämnade sitt betänkande har omdaningen inom landels dagstidningarfortsatt med bl.a. investeringar i del s. k. förpressledel, dvs. de moment somföregår tryckningen. Några mindre tidningar och nystartade publikationer synesha nått längre än övrig press i detta rationaliseringsarbete genom allkonsekvent utnyttja persondalorbaserad teknik med främst standardprogramvaror.De vinster som kunnat göras vid sådana rationaliseringar utnyttjas i form avkortare produktionstider, ökad kvalitet eller kostnadsreduceringar. Trösklamaför att etablera nya dagstidningar har således blivit lägre. Utvecklingeninom persondatorområdet på såväl teknik- som program-vamsidorna förväntas avinitierade exempelvis kunna resultera i utmstning som förenklar framstäUningav tidningssidor innehållande färgbilder. Vidare blir det möjligt att överiöraredigerade tidningssidor direkt till tryckplåt utan något traditionellt reproarbete.På sikt närmar man sig vad som bmkar kallas hdintegrerad elektronisktidningsframställning. Prisutvecklingen på persondatomtmstning har ur lidningamassynvinkel hillills varit positiv. Kostnaderna för nya system har sänktsväsentligt i jämförelse med de minidalorbaserade utmstningar som tidigaredominerat marknaden. 1 takt med atl tekniken förbiittras och förbilligas ökar möjlighetemaatt göra rationaliseringsvinster. Utvecklingennär det gäfier trycknings- och packningsleden i tidningsframställningenfortgår i något långsammare takt. Investeringar i nya tryck-pressar är ocksåväsentligt dyrbarare och långsiktigare än investeringar i datorer och programför inskrivning, redigering och sättning. Den aktuella utvecklingen på tryckpressidaninnebär bl. a. förbättrad arbetsmiljö, större möjligheter till färgtryck, ökadflexibilitet vad gäller ibladning av bilagor, buntning och packning m. m. Möjlighetemaatt trycka flera olika tidningar på en och samma press underlättas också av dennya tekniken. Förbättrade fömtsättningar för datakommunikation med högkapacitet gynnar även utvecklingen inom Qärrtryckningsområdel. Tidningar medriksspridning kan trycka delar av upplagan på olika orter i landet. Närdet exempelvis gäller produklionsstyming, annonsbokning, fakturering,registerhållning, arkivhantering, övrig administration etc. skiljer sigmöjligheterna lill leknikförbättrir\gar inte från vad som gäller för annanproduktion. Även inom dessa områden utvecklas datorstödet fortlöpande. Hittillsgjorda erfarenheter vid teknikinvesleringar pekar på vikten av att anpassatidningens organisation efter de nya produklionsfömtsältning-ama om någrarationaliseringsvinster skall kunna tillgodogöras. Dentekniska utvecklingen får givelvis inte ses isolerad i förhållande till tidningsekonomini övrigl. Exempelvis kan en investering i ny tryckpress uppgå lill mer , vilket ställer höga krav på lönsamhet. Reserver kanbehöva byggas upp . ekonomisk situation medlägre intäkter ökar kraven på att prioritera kostnadseflFeklivateknikförbättringar. Mittförslag: Med dagstidning skall avses allmän nyhetstidning och publikation avdagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmän politiskopinionsbildning. skall normalt komma ul med minsl ett nummer . Den skallockså ha etl innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska och den skall ihuvudsak distribueras inom landet. Presstödskall dock inte lämnas lill publikationer som utges i statlig eller kommunalregi. Kommitténsförslag: Kommittén anser att dagslidningsbegreppel bör ändras. bör enligt kommittén användas för att avgränsa dettidningskollektiv som kan komma i fråga för presstöd. Definitionen av dettabegrepp bör utgå från hittillsvarande praxis. En tidning är en allmännyhetstidning om den uppfyller minsl två av följande tre kriterier, nämligenatt tidningen haren bred nyhetsbevakning, att tidningen fortlöpande deltar iden politiska opinionsbildningen och/eller att tidningen kritiskt granskar denverksamhet som utövas av de inflytelserika i samhället. Närdet gäller den redaktionella inriktningen bör en avgränsning göras mot sådanapublikationer som till övervägande del behandlar ell enstaka eller några fåintresseområden eller delar av samhällslivet medan övriga lämnas obeaktade. Omden redaktionella bevakningen i stort sett är begränsad, till exempelvisförhållanden inom näringsliv och aflfarsverksam-het eller till konsumentpolitikeller miljöfrågor eller idrott och friluftsliv eller frågor med anknytning tillkyrkoliv och religion, faller tidningen enligt kommittéförslagel utanförkategorin allmänna nyhetstidningar. Vidare bör en allmän nyhetstidning vändasig till allmänheten utan inskränkningar inom det geografiska område där denhar sin spridning. En tidning som uteslutande riktar sig lill vissa sociah ellerintressemässigt avgränsade gmpper av befolkningen faller inte in under den avkommittén föreslagna definitionen. Denna omfattar inte heller publikationer somutges i statlig regi. Remissinstanserna:Kritik riktas från flera håll mot kommitténs definitionsförslag eftersomtidningar som behandlar näringslivet exempelvis inteinbegrips i del föreslagna begreppet allmän nyhetstidning. Särskilt pekas påsvårigheterna för sådana tidningar all även fortsättningsvis kunna delta i denstatligt rabalterade samdistributionen av dagstidningar på de villkor somgäller för dessa. anserdet vara olämpligt att förändra definitionen om någon ändring i sak Prop.1989/90:78 Det är bättre att även i fortsättningen tillämpa nuvarande Bakgrundenoch skälen Vöt mitt fcirslag:Frågan om hur begreppet dagstidning skall definieras har berörts i tidigareutredningar, propositioner och utskottsbetänkanden angående såväl direktpresstöd som skattelagstiftning. Dendefinition som används i presstödssammanhang föreslogs avpresstödsnämnden i dess remissvar på Qärde pressutredningens betänkande (SOU1980:32) Stödet till dagspressen och godkändes av (prop.1980/81:137, KU 19, rskr. Med dagstidning menas en allmän nyhetstidningoch publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling och/ellerallmän politisk opinionsbildning. Utöver denna karaktärsbestämning giiller föratt en tidning skall vara en dagstidning att den normalt skall komma ut medminst ell nummer . Den skall också ha ett innehåll som i huvudsak ärskrivet på svenska och den skall i huvudsak distribueras inom landet. 1skattelagstiftningen förekommer en dagstidningsdefinilion som något skiljer sigfrån denna. Enligt 8§ i lagen (1968:430) om mervärdeskatt är allmännyhetstidning undantagen från skatteplikt. Likartade definitioner av begreppetgäller både i mervärdeskattesammanhang och i lagen (1972:266) om skatt påannonser och reklam. Med allmän nyhetstidning förslås enligt 1 § första stycketpunkten 5 i reklamskattelagen en periodisk publikation av dagspresskaraktär somnormalt kommer ut med minsl ett nummer och som inte är ett annonsblad. Presstödsnämndenhar enligt dagstidningskommiltén i sin praxis tillämpat dagslidningsdefinitionenpå följande vis (betänkandet s. 127). är en dagstidning som vänder sig till allmänheten ochinnehåller allmänna nyheter. Något antingen/eller är det inte frågan om. Nyhetsförmedlingenmåste vara fortlöpande och aktuell ("reguljär dagsaktuellnyhetsförmedling"). Detta gäller oavsett periodiciteten. För t. ex. endagstidningargäller aktualiteten liden mellan två nummer. Opinionsbildningenmåste vara allmänpolitisk, dvs. riktas till medborgare i allmänhet och avsehela samhällsspeklret. Avgränsningari begreppet "allmän" kan vara geografiska (t.ex. nyheter ochopinionsbildning kring aktualiteter i en kommun) men aldrig ämnesmässiga. Bestämningav definitionens tillämplighet på en tidning får inte bygga på tryckmetod,format, typografiskt utseende eller redaktionella ståndpunkter. Den genomgåenderedigeringen är helt avgörande. Ilikhet med flera remissinstanser anser jag att det vore olyckligt om ambitionen att anpassa dagslidningsdefinitionen till gällande praxis får som konsekvens atl begreppet slödberätligad tidning snävas in utan att det egentligen blir fråga om en ändring av den sakliga grundvalen för stödet. Den praxis presstödsnämnden har utvecklat finner jag väl tjäna stödets syfte. Huvudprinciperna i den nuvarande definitionen bör därför bibehål las. En redaktionell ändring bör dock göras för tydlighetens skull genom att "och/eller" ändras till "eller". Vidare bör det särskiltanges atl de press- g stödjandeinsatserna inte avser publikationer som utges i statlig eller regi. För att en tidning skallvara berättigad till driftsstöd, dvs. den stödform som föreslås ersättaproduktionsbidrag, bör den också uppfylla vissa villkor. Reduceringsregler kandock tillämpas i särskilda fall. Mina förslag medför exempelvis att det iprincip inte bör beviljas driftsstöd till en vinstgivande tidning. Jag återkommertill dessa villkor i avsnitten 5.3.1, 5.4.1, 5.5 och 5.7. Dedagstidningsdefinitioner som förekommer i skatlelagstiftningen har delvis andrasyften än presstödsdefinitionen. Mot denna bakgmnd bedömer jag det inte varamöjligt att uppnå en bestämning som fyller båda ändamålen. Vid tolkningsproblemhar, som kommittén noterar, möjlighet att samråda medpresstödsnämnden. 4.2 Hur stödberättigade dagstidningar kan särskiljas(editionsregler) Mittförslag: En tidnings namn skall i presstödssammanhang avgöra dess identitet. Föratt en tidning skall vara berättigad lill driftsstöd skall den ha en andel egetredaktionellt material som överstiger av det totala redaktionella materialet.Två editioner av samma tidning kan betraktas som två separata tidningar ominnehållet i tillräcklig omfattning skiljer dem åt. Kommitténsförslag skiljer sig delvis från mitt. Kommittén föreslår att identiteten hos entidning knyts till det namn vederbörande utgivare valt att redovisa införallmänheten i tidningens vinjett och inför myndigheterna i den anmälan somavser alt klargöra det tryckfrihetsrättsliga ansvaret. Huruvida tidningensinnehåll i större eUer mindre utsträckning också kan återfinnas i någon annanpublikation är i detta sammanhang av underordnad betydelse. Nuvaranderegel som innebär att en andel av en tidnings upplaga en edition anses somen särskild dagstidning om den har ett redaktionellt innehåll som tillövervägande del är ett annat än i en annan edition, föreslås upphöra. Härigenomundviks omfattande och till viss dd osäkra mätningar av andelen redaktionelltmaterial. Föratl förebygga utpräglade skenkonstmktioner bör presstödsnämnden vid sinprövning av stödärenden åläggas att särskilt beakta om det i något visst fallgenomförts en uppsplittring på flera titlar av en tidning som fömt utgivitsunder en enhetlig beteckning och där utgåvoma alltjämt har ett klartadministrativt, produktionstekniskt och redaktionellt samband. Om detta ärfallet och det inte kan påvisas andra motiv för den formella konstmktionen änmöjligheten att bidragstilldelningen skulle kunna öka, skall bidrag intebeviljas i vidare mån än som skulle ha skett med det gemensamma tidningsnamnetbevarat. Ensärskild regel bör emellertid finnas som i praktiken endast tar sikte Prop.1989/90:78 på alt göra del möjligt för tidningama Arbelet, ochFolket' att fortsätta med den editionering som bedrivits. Remissinstanserna:Flertalet är positiva till huvudregeln att en tidnings namn bör ange dessidentitet. FLritik mot detta framförs bl.a. av A-pressen. ,() och statskontoret är negativa till förslaget om allnämnden skall bedöma när en editionering, dvs. uppdelning av en tidningsupplaga i två eller flera versioner, är att betrakta som en skenkonstmktion. Ensådan prövning kan dels bli svår, dels innebära att nämnden åläggs görakänsliga diskretionära bedömningar. Flera remissinstanser förordar en mer lolkningsfrispärr än vad kommittén föreslagit. föreslår att principen förnuvarande edi-lionsbeslämning bibehålls. Den stadgar atl andelen egetredaktionellt material måste vara lägst för att en edition skall gällasom en självständig tidning. Avtrappning av stödet sker med en femtondedel förvarje procentenhet som andelen eget material understiger . Nämnden föreslåratt kravet på eget redaktionellt material sänks från eftersom detför många tidningsföretag är svårt atl klara 65%-nivån då en betydande mängdmaterial som måste finnas med i olika editioner definitionsmässigt betraktassom gemensamt redaktionellt innehåll. Avtrappning bör enligt nämnden ske med entiondel för varje procentenhet som andelen egel material understiger och heli:upphöra vid . och TU anser alt del bör finnas en preciseradregel för de befintliga edilionstidningama Arbetet och Bergslagsposten.A-pressen är dock kritisk till att en specialregel skall gälla för debefintliga editionema. Tidningar med olika namn bör emellertid förhindras attha identiskt innehåll. A-pressen anser att den nuvarande gränsen för unikt innehållvid är olämplig, eftersom förekomsten av radio- och TV-program, nyhelsbyråle-legram,börstabeller, lotteridragningar, sporttabeller, föreningsnotiser informationom skolmåltider etc. leder till alt tidningars eget redaktionella innehåll kommeri närheten av denna gräns. omfattande arbete måste läggas ned på kontroll.Gränsen för när en edition är en självständig tidning bör därför sältas vid50%. Skälenför mitt förslag: Enligt min mening är en tidnings namn del som bästidentifierar en tidning. I presslödssammanhang bör man därför utgå fråntidningens namn såsom del presenteras för allmänheten i vinjetten. Vidarebör regelsystemet vara så entydigt all det motverkar uppkomsten av utprägladeskenarrangemang utan atl för den skull förhindra förenklingar ochrationaliseringar. Jag anser alt dessa krav uppfylls bäst om man som komplementtill huvudregeln behåller det nuvarande systemet med en väl definierad gränsför andelen egel redaktionellt material i förhållande lill totalt redaktionelltmaterial. Medhänvisning till att en betydande mängd redaktionellt material 'Tidningen har sedan betänkandet lämnades valt att upphöra med editione ringen. naturligenmåste tillålas ingå i olika editioner bör dock kravet på egel Prop. 1989/90:78redaktionellt material sänkas från den nuvarande 65%-gränsen. Ett gränsvärde på55 % blir enligt min bedömning lämpligt för att undvika att tidningsföretagen isamma utsträckning som tidigare måste lägga ned arbete på att mäta varje utgåvaoch beakta del aktuella gränsvärdet.