prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — En annan ordning skulle föra med sig svåragränsdragningsproblem och ökat utrymme för skatteflykt. Däremot är det mer tveksamt om förluster pä rena investeringsobjektskall vara avdragsgilla. Allmänna kontrollsynpunkter talar mot en avdragsrätteftersom det rör sig om egendom där avyttringar som har skett med vinst ärsvåra att kontrollera medan de skattskyldiga torde vara särskilt benägna attdeklarera alla avdragsgilla förlusten Likformighetsskäl talar dock för en avdragsrätt.Reaförluster är avdrags- gilla till för andratyper av investeringar Skatteplanering kan i viss utsträckning stävjas genomatt en reaförlust endast delvis görs avdragsgill. Jag föreslår därför, i likhetmed RINK, att reaförluster på lösöre m.m. som inte innehafts för personligtbruk skall vara avdragsgilla till enligt huvudregeln för behandling avreaförlusten En bestämmelse av denna innebörd har tagits in i 30 § SIL. Mittförslag: De nya beskattningsreglerna skall gälla generellt även för egendom somförvärvats genom arv, gåva e.d. (benefika överlåtelser). Vid sädanaöverlåtelser får mottagaren överta överlåtarens anskaffningsvärde. RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har inte mött någon kritik. Skälen för mitt förslag:Det har tidigare nämnts att en förutsättning för att en försäljning av lösöreo.d. skall reavinstbeskattas är att egendomen har förvärvats genom köp, byteeller därmed jämförligt fång. Reavinstbeskattning kan också bli aktuell omegendomen förvärvats genom gåva från make eller släkting eller genom bodelningmellan makar resp. sambor (35 § 4mom. andra stycket KL). Jaganser i likhet med RINK att de nya beskattningsreglerna för lösöreförsäljningarbör tillämpas generellt även efter benefika förvärv (arv, gåva och liknandeförvärv). De allmänna reglerna om ingångsvärde m.m. för egendom som avyttratsefter att ha förvärvats genom arv, gåva eller liknande fång skall därvid varatillämpliga även för lösöre (jfr förslaget till 24 S 1 mom. tredje stycketSIL). Det innebär att egendomen anses förvärvad genom närmast tidigare köpeller byte. När genomsnittsmetoden i 27 § SIL skall tillämpas (30 8 fjärdestycket SIL) skall mottagaren dllgodoräkna sig ett anskaffningsvärde sommotsvarar vad den tidigare ägaren med tillämpning av genomsnittsmetoden skulleha fått dra av om han sålt egendomen. Mittförslag: Särreglerna för tvångsavyttringar slopas. RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har inte mött någon kridk. Skälenför mitt förslag: I 35 S 4 mom. tredje stycket KL finns bestämmelser omskattefrihet vid tvångsavyttringar Motivet för särregeln är att denskattskyldige genom tvångsförsäljningen betagits sin möjlighet att sälja skattefrittefter fem ärs innehav. När beskattningen görs evig finns det inte skäl attbehälla särskilda regler för tvångsavyttringar De bör därför upphävas. 6.10Pensions-och försäkringssparandet Prop. RINKhar i sin analys av dagens skattesystem identifierat områden som inte ärneutralt behandlade. Man pekar på att reglerna för beskattning av försäkringssparandetutgör ett sådant område. Dels beskattas sparande i pensionsförsäkring(P-försäkring) inte alls som kapitalet ger avkastning hosförsäkringsföretaget, dels beskattas annat försäkringssparande (kapitalförsäkring,K-försäkring) enligt särskilt gynnande utsträcks vad avserpensionskapitalet även till den gynnade position som tryggande avtjänstepension har oavsett i vilka former tryggandet sken RINKframhåller vidare att bristande neutralitet råder även i fråga om uttaget avsociala avgiften RINKföreslår att beskattning skall ske mera likformigt än genom att en s. k.avkastningsskatt på pensionsmedel införs och genom förändringar avK-försäkringskapitalets beskattning. Medhänsyn till att kapitalinkomster beskattas efter en skattesats på och attockså bolagsskattesatsen av URF föresläs vara menar RINK att ävenavkastningsskatten borde vara . Med hänsyn dll bl.a. behovet avsparstimulerande åtgärder, till att bolagens faktiska skattesats skulle understiga30 % och till att försäkringskapital utomlands ofta är lågt beskattat stannarRINK:s majoritet dock vid en lägre skattesats, nämligen . Sägott som samtliga remissinstanser har kritiserat förslaget om beskattning avpensionskapitalet. Det kan dock konstateras att huvudinriktningen i RINK:sförslag beträffande omläggningen av skattesystemet godtagits av sä gott somsamtliga remissinstanser, vilket jag tidigare redovisat. Huvudkritiken motavkastningsskatten bottnar i farhågor beträffande hur skatten kommer att slå iförhällande till de olika försäkringstyperna och tryggandeformerna. Dessutomhar man betänkligheter mot att villkoren för ett gynnat sparande försämras.Farhågor för beskattningens inverkan på svenska livförsäkringsföretags konkurrenssituationi förhållande dll utländska framförs också. Enligtdirektiven skulle RINK utarbeta ett förslag till en kapitalbeskattning som varneutral mellan olika former av sparande. Detta innebär att skattereglerna varkenskulle gynna vissa sparformer eller missgynna andra. Deolika formerna av sparande kan delas in i två huvudkategorien Den förstakategorin är direkt sparande där spararen själv beskattas för avkastningen.Direkt sparande är exempelvis fysiska personers sparande på bankräkning elleri aktien Den andra kategorin är indirekt sparande där kapitalet förvaltas avoch - i förekommande fall - beskattas hos en förvaltare, exempelvis enaktiefond. Neutralbeskattning av direkt och indirekt sparande innebär att vid samma procentuellaavkastning före skatt skall spararens procentuella avkastning efter skatt vara Uka storför båda kategorierna av sparande. Två huvudsakliga former avindirekt sparande kan särskiljas; dels pen- Prop. 1989/90:110 sions- ochförsäkringssparande, dels sparande i investmentföretag och i aktiefonden Försäkringssparandesker bl.a. i försäkringsföretag på individuell eller kollektiv bas. Sparandetkan ske antingen i form av P-försäkring eller i form av K-försäkring. Dennauppdelning av livförsäkringskapitalet i olika försäkringsformer ärskattemässigt betingad. Sparandei livförsäkring förvaltas av Uvförsäkringsföretag. Det kapital som liggersamlat i sädana försäkringsföretag har ackumulerats under läng dd. Kapitaletkommer ursprungligen från inbetalade premien Dessa medel förvaltas under formersom i viss utsträckning är reglerade i lag. Enförsäkring innebär ett åtagande gentemot den försäkrade. Detta åtagande harett visst värde. Ett belopp motsvarande värdet av åtagandet skall enligtförsäkringsrörelselagen (1982:713, FRL) placeras i vissa angivna dllgångar medhänsyn till kravet på trygghet för de försäkrade. Försäkringsföretagskall i balansräkningen under rubriken ange värdet av ansvarigheten för löpande försäkringar Ett belopp som motsvararden försäkringstekniska skulden skall placeras i värdehandlingar främst i formav obligationer utgivna av stat, kommuner m. fl. En viss del av beloppet ()tillhör den "fria sektorn" och tillåts vara placerad i andratillgångar än de nämnda - dock inte i aktien Bolagen är skyldiga attavsätta årsvinsten till återbäringsfonden som också redovisas som en skuldposti balansräkningen. Fri placeringsrätt råder avseende kapitalet iäterbäringsfonden - dock med den inskränkningen att försäkringsbolag inte fåräga aktier motsvarande av antalet röster i ett aktiebolag. Undantaggörs för vissa dotterbolag vars verksamhet är förenlig med försäkringsrörelse. Huvudprincipenför beskattning av livförsäkringsföretag är att P-försäk-ringskapitalet skallses som en form av uppskjuten inkomst för försäkringstagaren. Försäkringstagarenfår således avdrag vid inkomsttaxeringen för det kapital som han "sätterin" i försäkringen. Detta kapital förvaltas utan beskattningskonsekvenshos försäkringsföretagen. När utbetalningar från försäkringen sker utgör deskattepliktig inkomst av tjänst hos mottagaren. Dendel av livförsäkringsföretagets förvaltning som avser pensionskapital undantas från beskattning. I deklarationen redovisar företagen sin totala nettointäkt av fastighets- och kapitalförvaltning och fördelar denna på en skattepliktig och en icke skattepliktig del. Fördelningsgrunden utgörs av för säkringsstockens fördelning pä pensions- och kapitalförsäkring. Detta inne bär att försäkringsföretagens samtliga intäkter och kostnader för P-försäk- ringar ligger utanför beskattningsområdet medan K-försäkringssidan be- 479 FörK-försäkring medges försäkringstagaren - till skillnad frän vad som gäller förP-försäkring- inte avdrag för inbetalt belopp vid inkomsttaxeringen. Utbetaladebelopp beskattas inte. Jagnämnde tidigare att avkastningen pä K-försäkringskapitalet beskattas hosförsäkringsföretaget. Beskattningen sker enligt en schablon. Sombruttointäkt tas upp intäkten av kapital- och fastighetsförvaltning samt vissasärskilt uppräknade intäkter såsom vinst vid försäljning eller uppskrivning avannan tillgång än inventarier eller anläggningstillgångar dvs. vinst vidförsäljning av omsättningstillgångar Frånintäkterna får avdrag göras för bl.a. skuldränta och andra avdrag som medgesvid innehav av fastigheter enligt 25 S KL. Vidaremedges ett procentavdrag om av resterande bruttointäkt. Därjämtemedges ett antalsavdrag, eller "styckeavdrag". Antalsavdraget uppgårtill av basbeloppet för taxeringsåret per varje direkt tecknadpersonförsäkring. Slutligenfinns den s. k. spärregeln som medger avdrag i syfte att förhindra attskattekravet blir för stort. Den fungerar så att värdet av anstaltens tillgångar(marknadsvärdet) jämförs med summan av de försäkringstekniska skulderna förolika försäkringsslag uppräknade med olika procenttal. Om jämförelsen visar atttillgångarnas värde understiger skulderna medges ytterligare avdrag med ettbelopp motsvarande fem gånger skillnaden. Denformella skattesatsen vid den statliga taxeringen uppgår till . Denfaktiska skattesatsen brukar uppskattas till . Försäkringssparandetsker till mycket stor del inom ramen för avtal om tjänstepensionsförsäkring,dvs. försäkringar på grund av anställningsavtal. Sädana kan finnas dels pägrund av individuella anställningsavtal men också - vilket är det vanligaste -på grund av kollektivavtal. Huvuddelenav det kollektiva pensionssparandet sker enligt ITP-planen (industrins ochhandelns tilläggspension för tjänstemän). Planen grundar sig på en överenskommelsemellan () och (). ITP-planen kan tillämpas också av arbetsgivare utanförarbetsgivarorganisation genom att de tecknars.k. Arbetsgivare sominte är bunden av kollektivavtal kan utfästa förmåner som helt överensstämmermed ITP-planen och teckna försäkringsavtal med försäkringsbolaget ,ömsesidigt (SPP) för att trygga utfästelserna. Äveninom LO/SAF-området finns motsvarande avtal om pension - den särskildatilläggspensionen - STP. Den ingår som en del av kollektivavtalspaketetbenämnt AMF-försäkringarna. Även här finns möjlighet till hängavtal ochförsäkringsavtal som sluts med AMF som försäkringsgivare. Utfästelseom tjänstepension kan också göras utan tryggande, dvs. utan särskilt sparande. Detta är fallet för de flesta utfästelser om tjänstepension inom stat och kommun. Även privata arbetsgivare kan emellertid göra pen- 480 sionsutfästelser utan att trygga dessa. I de fallenerhålls avdrag för pensions- Prop. 1989/90:110 kostnader när pensionenutbetalas - s.k. direktpension. Utfästa pensionsförmåner kan tryggas - säkerställas - påvissa angivna sätt. För privatanställda som pensioneras enligt allmänpensionsplan gäller i huvudsak de ovan nämnda avtalspensionerna. Där angestryggandeformerna i resp. pensionsplan. Kravet på säkerhet för utfästelsentillgodoses genom att pensionsordningarna innefattar högre eller mindre grad avfondering av medel för att möta utbetalningskraven - för att utfästelserna skallkunna infrias. För statsanställda och kommunalt anställda sker inte någotsärskilt tryggande. I detta sammanhang anses det vara ett tillräckligttryggande att staten eller kommun garanterar utfästa pensionen Pensionsplanerna är uppbyggda på olika sätt beroende påvilket reserve-ringssystem som används. För folkpensionen tillämpas fördelningssystemet som byggerpä att man tar ut så mycket pengar som behövs för att klara åretsutbetalningar ATP liknar ett fördelningssystem men avgifterna till ATP harvarit större än utbetalningarna för pensionen Därigenom har betydandefonder-AP-fonderna-kunnat byggas upp. Inom ITP-planen tiWämpaspremiereservsystemetsom innebär att en premiereserv byggs upp för varje utfästelse. Premiereservenutgör värdet av den samlade utbetalningsansvarigheten. Systemet innebär ensuccessiv avsättning - allteftersom pensionsborgenärens rätt till förmånerinträder, dvs. allteftersom förmånerna tjänas in. ITP-planen innebär alltså enviss form av individuell försäkring inom det kollektiva systemet. Inom STPtillämpas det s.k. kapitaltäckningssystemet. Detta bygger på att de anslutnaarbetsgivarna kollektivt ansvarar för kostnaderna. beräknaskapitalvärdet av alla framtida pensioner för den åldersgrupp som går i pensionunder året. Uttag av detta värde sker sedan genom en premiesättning somkollektivt fördelas mellan de anslutna arbetsgivarnas årslöne-summon Skillnaden mellan de tre systemen är framför allt behovetav fondering. Premiereservsystemet ger upphov till de störstakapitalbildningarna eftersom fonderingen där sker med utgångspunkt från längreddsperioder än inom kapitaltäckningssystemet. Fördelningssystemet kräver intenågon fondbildning. 6.10.6 Kollektivt pensionssparande för avtalspension Tryggande kan ske genom försäkring i försäkringsföretag,avsättning till pensionsstiftelse och genom kontoavsättning - i förening med kreditförsäk ring. Det är endast dessa tryggandeformer som medför avdragsrätt - inom vissa ramar som anges av de kvantitativa villkoren i KL - för den kostnad som avsättningen medför. Valet av tryggandeform är beroende dels av ar betsgivarens egen bedömning av hur han anser att tryggandet lämpligen bör ske men också - om allmän pensionsplan tillämpas - av vilka tryggandefor- 48] mer som godtas enligt pensionsplanen. 31 1989/90. Nr 110 Del 1 Omtryggande sker i form av försäkring innebär det att arbetsgivaren köp,;r enP-försäkring och betalar löpande . Det utbetalade beloppet läm nar dåarbetsgivarens förmögenhet och förvaltas hos försäkringsföretaget som ocksåövertar ett försäkringsansvan avses en av arbetsgivaren grundad stiftelse meduteslutande ändamål att trygga utfästelse om pension till arbetstagare ellerderas efterlevande. har inte rätt att själv utfästa pension. Föratt avdrag skall få ske för avsättningen fordras att stiftelsen är en sådan pensionsstiftelsesom avses i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. (TrL). Pensionsstiftelserär inskränkt skattskyldiga. De är skattskyldiga endast för inkomst avfastighet. Denna inskränkning i skattskyldigheten kan emellertid gå förloradom stiftelsen inte bedrivit eller inte kan förväntas bedrivaverksamhet som skäligen svarar mot dess avkastning pä tillgångarna. kan ta emot såväl obeskattade som beskattade medel. Vanligast ärgivetvis att arbetsgivarna avsätter medel inom det avdragsutrymme som gäller . Medlen förvaltas av stiftelsen som är en särskild juridisk person vidsidan av arbetsgivaren. Nären arbetstagare avgår med pension betalar arbetsgivaren ut denna pension medavdragsrätt och vänder sig till stiftelsen med en begäran om gottgörelse förden utbetalade pensionen. Gottgörelsen utbetalas till arbetsgivaren - förvilken gottgörelsen utgör skattepliktig intäkt. Särskilda regler gäller för detfallet att en stiftelse innehåller såväl beskattade som obeskattade medel. Arbetsgivarenhar även rätt till gottgörelse för andra utgifter såsom köp avpensionsförsäkring och vissa andra utgiften Arbetsgivarenkan ta upp åtaganden enligt allmän pensionsplan som skuld under rubriken. Arbetsgivaren har rätt till avdrag föravsättningen på kontot intill pensionsreserven - upp till värdet av den skuldsom pensionsutfästelserna innebän Avdrag medges dock endast om utfästelsernaär kreditförsäkrade. Avdragsrätt medges även för kostnader för förmåner somutfästs utan att allmän pensionsplan dllämpas men som "ryms inom"allmän pensionsplan. Närarbetsgivaren betalar ut pension innebär detta att skulden för utfästapensioner sjunken Om inte några nya utfästelser görs - bortsett frän skulduppräkningen- kommer därmed avsättningen pä kontot att överstiga värdet av kvarvarandepensionsutfästelsen Detta överskott- "disponibla pensionsmedel" -mäste återföras till beskattning med lägst en tiondel ,"avtappning av disponibla pensionsmedel". Sammanfattningsvisär systemet tänkt att fungera sä att balans uppkom- mer emellan de tretryggandeformerna försäkring, stiftelse och konto. I de fall arbetsgivarenlåtit försäkra sin utfästelse erhåller han avdrag vid premiebetalningen. I defall han pensionerar i egen regi fungerar de avdragsgilla resp. skattepliktigabetalningsströmmarna sinsemellan sä att tryggandeformerna blir likvärdiga. Dagens regelsystem medföratt pensionssparande gynnas kraftigt jämfört med sparande i K-försäkring. Deftagäller i än högre grad jämfört med direkt sparande i bank, aktier ellerliknande. Sparande i K-försäkring är i sin tur i många fall skattemässigtgynnat jämfört med sparande i bank men missgynnat jämfört med sparande iexempelvis aktier som innehas i tvä är eller men De nuvarande reglerna ärsålunda inte neutrala mellan olika former av sparande. Mittförslag: Livförsäkringsföretag skall vara skattskyldigt för avkastning avpensionsförsäkringskapitalet. Motsvarandeskall gälla för pensionsstiftelse enligt lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m. Avkastningsskattskall utgå även för arbetsgivare som avsatt medel på skuldkonto "Avsatttill pensioner". RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Heltövervägande negativt mottagande. godtar skälen förskatten (likformighet m.m.) men påpekar ett flertal risker, framför allt medhänsyn till pågående Europa-anpassning. Inspektionen menar - som många andra -aft förslaget påverkar sparandet i negadvt. Inspekdonen föreslårslutligen att undantag görs för vissa smärre förvaltare som hanterar speciellaförsäkringar (vissa mindre understödsföreningar som betalar ut endastblygsamma pensionsbelopp). tar inteställning till införandet av skatten, men påpekar att den innebär ettincitament för kapitalet att söka sig dll lägavkastande tillgångar och därmedstöra marknadens funktion. föreslår en annan beskaftningsteknik- nämligen beskattning även av värdehöjningen. tillstyrkerlikformigheten men tar också upp riskerna med förändrad placeriiigspolitik hosförvaltarna. Aktiefrämjandetavstyrker med hänsyn till dagens låga sparkvot. Motsvarande synpunkter lämnasav , , . LO anser aft skattesatsenär för läg. TCO godtar beskattningen men endast på privat pensionsförsäkring. Remissinstanser inomförsäkringsbranschen avstyrker och hänvisar dll långsiktighet, bundenhet,trygghet. Branschorganisationernas liksom näringslivsorganisationers somNäringslivets skattedelegation, SAF, Svenska livförsäkringsbolags riksförbundoch SPP inställning innebär sammanfattningsvis att man - liksom även TCO gjort- poängterar den principiella skill- nådenmellan privat försäkring och kollektivavtalade tjänstepensioner att i Prop.1989/90:110 sistnämnda förekommer ingen avkastning som kommer den enskilde tilldel, utöver värdesäkringen. Branschen, särskilt FörsäkringsbolagetPensionsga-ranU, ömsesidigt (FPG) och ()påpekar också en hel del tekniska brister i RINK:s förslag- särskilt vad avserbeskattning av tryggandeformen skuldföring. I den delen anförs att det inte ärmöjligt att avskilja en viss förmögenhetsmassa i företaget sompensionskapital. RINK:s förslag grundar sig alltså pä ett artificielltavkastningsmått. Näringslivets skattedelegation och FPG påpekar att just dettamoment i skatten leder till att bolag utan avkastning eller med negativtresultat ändå skulle betala avkastningsskatt. Vidare anför bl.a. SAF attskatten slår oneutralt: på STP (kapitaltäckningssystem) blir belastningen intesä stor som t. ex. på ITP (premiereservsystem) och på statlig och kommunalpension sker ingen beskattning alls (fördelningssystem). Vad gällerkontoavsättning innebär en skatt en omedelbar fördyring för arbetsgivarna. Ifonderade system uppträder emellertid fördyringen inte genast utan först mednågra års eftersläpning på grund av att skattekostnaden inledningsvis kan tasur överskottsmedel. Bl.a. SPP anför att effekten av skatten kan bli attarbetsgivare övergår till direktutbetalningar av pension och avstår fråntryggande eller att man överger kontoavsättningssystemet. godtar RINK:s motiv för en avkastningsskatt menmenar att förslaget missgynnar pensionssparandet och föreslår därför attförslaget i denna del ses öven understryker dock att om enavkastningsskatt över huvud taget skall ingå som en del i det framtidapensionssparandet bör en sådan skatt inte beräknas på den del av avkastningensom är nödvändig för de utfästa pensionerna - i regel . Liknande synpunkter förekommer också hos en del övrigainstanser (bl.a. SPP): värdesäkringsdelen bör inte omfattas avavkastningsskatt. RSV menar att beskattningen av kontoavsättningar är förkomplicerad och föreslår en mera schabloniserad beskattning. SPP nämner att en annan effekt av skatten är att premiernabehöver ökas eller att pensionerna minskas. Skälen för mitt förslag: Utgångspunkten för mitt förslagär att beskattningen skall vara neutral mellan privatpersoners direktasparande och försäkringssparande. Enligt min mening finns det inte anledningatt betrakta olika typer av pensionssparande som så avvikande från annatsparande att pensionssparandet helt bör undgå beskattning -så som sker . Inte heller anser jag att den skillnad som föreligger mellanen rent privat individuell P-försäkring och en tjänstepensionsförsäkring börvara ett skäl för att undanta en viss del av pensionssparandet fränbeskattning. Skillnaden består framför allt i att tillväxten avtjänstepensionskapitalet inte till fullo kommer den enskilde till del. Han ärtillförsäkrad en viss pension enligt ett pensionslöfte - en pensionsutfästelse.Vad som kan tillkomma honom därutöver t. ex. genom en gynnsam avkastninganvänds framförallt till värdesäkring av pensionen men kommer i övrigtarbetsgivaren till del genom en lägre premiesättning. I ett vidare perspektivkan även denna effekt betraktas som en sparandeeffekt - dock inte en effekt somberör hushållssparandet. Mänga remissinstanser harför övrigt tagit upp frågan om förslagets effekt på sparandet. Även i den delenanser jag det vikdgt att se frågan i ett vidare perspektiv. Utgångspunkten förförändringen är att kapitalet inte beskattas alls . Varje förslag tillbeskattning innebär från den utgångspunkten en försämring. Man bör dock tahänsyn till att reformens huvudinriktning är spargynnande genom att direktsparande kommer att beskattas med en proportionell statlig skatt på ,vilket skall jämföras med att samma sparande beskattas med denmarginalskattesats som gäller i det enskilda fallet. Reformen innebär sålundaen rejäl sänkning av skatteuttaget på skattemässigt missgynnadesparformer - främst banksparande. Jag håller medremissinstanserna om att pensionssparandet bör särbehandlas. RINK föreslog enlägre skattesats för detta sparande. Särbehandlingen bör inte sträcka sig sålångt som till skattefrihet. Enligt min mening är det också påkallat att göraen viss skillnad mellan olika typer av pensionssparande i den meningen attalla inte bör beskattas med samma skattesats. Jag återkommer senare till denfrågan. Mittförslag: Livförsäkringsföretag skall vara skattskyldigt till avkastningsskatt.Skatteunderlaget skall vara nettointäkten av företagets kapital- ochfastighetsförvaltning beräknad enligt reglerna för inkomstslagetnäringsverksamhet vid taxering enligt lagen om statlig inkomstskatt. Avgångsbidragsförsäkring(AGB) skall vara undantagen från beskattning. RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt, utom såvitt avser AGB.