prop · GD03144 · 1989-12-31 00:00:00 — Räntebidrag för ny- och ombyggnad Budgetprognos 1989/90 Budgetprognos 1989/90 Budgetprognos 1989/90 Förändring frän 1989/90 Anslagsbehovetför /91 för övriga stödformer som belastar anslaget bedömer jagenligt följande sammanstälhiing. Förändring jämfört med budgetprognos /90 Vissa underhällslän Ungdomsbostadsstöd Nybyggnadsbidrag Äterflyttningsbidrag Bidrag till hyresrabatter 33 §-ersättning 5 15 40 50 40 40 + 5 + 20 Jagberäknar således utgiftema för budgetåret 1989190 tiU 19 680 milj. kr. Förbudgetaret har anvisats ett anslag pä 17 700 milj. kr., vilket innebär att anslaget kommer att merbelastasmed 1 980 milj. kr. i förhällande till vad Prop. 1989/90: 144 som tagits uppi statsbudgeten. Anslagsbehovetför budgetåret 1990191 beräknar jag till 22 550 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår delsatt 1. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1988: 786) om bostads bidrag, delsan godkänna vad jag har fönjrdat i fräga om 2. räntebidrag vid ny- ochombyggnad (avsnitt 2.2), 3. räntestöd vid förbättting avbostadshus (avsnitt 2.3), 4. stöd tiU flerbarnsfamiljer förköp av egnahem (avsnin 4.1) och 5. avveckling av systemet med län m.m. för gatukosmadsersättning (avsnitt 4.2), 6. tillRäntebidrag m. m. för /91 anvisa ett förslags anslag pä Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå riksdag(;n att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Sammanställningav remissyttrandena över boendekostnadsutredningens betänkande (SOU 1989: 71)Ny bostadsfinansiering Efterremiss har ytttande över boendekosmadsutredningens betänkande avgetts avriksrevisionsverket, , fullmäktige i riksbank,, statskontoret, Allmänna pensionsfonden, första, andra ochtredje fondstyrelserna, stadshypotekskassa. StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (), , , . FinansbolagensFörening, plan- och bostadsverket, statens instimt för byggnadsforskning, , Svenska , Sveriges Bostadsrättsföreningars (), (), , Byggentteprenörema (), (), Näringslivets Byggnadsdelegation,, , iSmåhus, , , följande kommunernämligen , , , . Klippan,, , , , , , , . , , , och , iSverige (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, , . , , ,och . Vidare har ytttande inkommit frän , bankinspektionen, . Föreningen Kommunala Förmedlingsorgan och . 2Sammanfattning av remissyttranden i fråga om bostadsbidrag RRVinstämmer i uttedningens bedömningar att bostadsbidragen tiU bamfamiljcrbehöver byggas ut samt förordar en fördjupad uppföljning och utvärdering avdet nya bostadsfinansieringssystemets fördelningspolitiska effekter. 1989/90: 144 Plan-och bostadsverket framhåller att bostadsbidragen bör justeras . Frän 1991 är en anpassning med hänsyn tiU skatteomläggningenoch höjda bostadsutgifter angelägen. Verketanser att de fördelningspolitiska effektema av boendekosmads-uttdningensförslag och skatteomläggningen inte blivit tillräckligt belysta. Förslagen kanskapa ökade inkomstskillnader mellan boende i olika upplåtelseformer. Ett sättatt komma till rätta med dessa problem kan vara en större ökning avbostadsbidragen. A andra sidan skuUe kraftigt höjda bostadsbidrag i dessnuvarande form skapa stöne problem med höga marginaleffekter och ökad administtationoch konttoU. Ett helt nytt slag av behovsprövat bostadsstöd behöver därförövervägas. föreslår därför att erforderligt underlagsnarast tas firam så an förslag om ett nytt riktat stöd till hushäUen kanutarbetas. Boendekosmadsutredningensförslag innebär att antalet hushåll som kan bU berättigade tiU bidrag ökar. m{;natt den relativa bidragsfrekvensen även i fortsätmingen blir läg i hushåll medtvå förvärvsarbetande föräldrar och ett eller två bam, medan den blir hög förfamiljer med en förälder oavsett bamantalet och för andra familjer med minst ttebam. Nägon förskjutning av bidragsgivningen mot flerbamsfamiljer torde knappastske. Förslagen torde främst innebära att hushåll som redan bor bra kan bo kvarutan att övrig konsumtion blir eftersatt. Efterfrägesiimulansema för dem somhar lägre utrymmesstandard kan dock knappast antas öka. Utredningensförslag innebär vidare ökade bidragsbelopp för alla hushälls-typer.Täckningsgraden blir dock olika beroende pä inkomst och bostadsförhållanden.Det finns risk att hushåll med så läg inkomst att deras skattesänkning blir Utenfår försämrade; möjligheter att klara sina bostadsutgifter. För hushåll medbostadsbidrag enbart för umgängesrättsbam innebär förslaget en klar försämringav bostadsbidraget Förslagetinnebär dock förbättringar i de flesta fall, varför de i huvudsak kan tiUstyrkas.Verket anser emellertid att den föreslagna reformen bör ses endast som entillfällig lösning som måste genomföras på gmnd av dels de senaste årenseftersläpning ifråga om bidragsregler, dels de förändringar som boendekosmadsutredningensförs lag leder tiU. En mer genomgripande prövning av stödet till bamfamiljema.bör göras. Denna bör beakta säväl bambidrag och flerbamstillägg som inkomstprövadebidrag. Stymingseffektema av de inkomstprövade bidragens anknyming tillbostadsutgifter bör ocksä beaktas. Vidare bör ytterUgare prövas om stödet till flerbamsfamUjerkan för-bätttas. bör den lägsta bidragsgmndande bostadskosmadenbibehållas oförändrad För föräldrar som har bostadsbidrag enbart pä gmnd avumgängesrätt. Inkomst- och bostadskosmadsgränsema i övrigt bör höjas i enlighetmed uttedningens förslag. Realisationsvinst till följd av försäljning avpermanent bostad bör inte ingå i den bidragsgmndande inkomsten i de faU reaUsationsvinstenanvänds för att finansiera förvärv av ny Ett enhetiigtinkomstbegrepp bör införas, sä att bostads- Prop. 1989/90: 144 bidraget alltidprövas mot sammanräknad inkomst, dvs. även vid väsentliga inkomstförändringar.Regeln om tiUägg till bidragsgmndande inkomst pä gmnd av bidragsförskott/underhåUsbidragbör tas bort. Omprövningsregeln angående rettoaktiva bostadsbidrag pä gmnd avinkomstförändring eller ändrade boendekosmader bör upphävas. HSBtUlstyrker boendekosmadsuttedningens förslag om att ränta pä egen insats(grundavgift) inräknas som underlag för beräkning av boendekostnaden och omförändrade inkomst- och hyresgränser. Vidare bör frägan om bostadsbidrag tiUensamboende uttedas. Riksbyggenanser att om man bedömer att bostadsförsörjningen allmänt sett är sä god att degenerella åtgärdema kan reduceras, vore det rimligt att bostadsbidragen höjdesmer än vad som föresläs av uttedningen. Risken är annars stor att den förväntademinskning i bostadsefterfrägan i första hand kommer att leda till attbarnfamiljer och låginkomsttagare tvingas sänka sin boendestandard. Det ärviktigt att bostadsbidragen även fortsättningsvis utformas som ett stöd tiUbostadskonsumtionen. SBCvill inte kommentera bostadsbidragens omfatming och inkomstgränser, men serförslaget att räkna in bostadsrättshavares räntor i bidragsunderlaget som enriktig och viktig reform. SABOanser att den överfinansiering av skattereformen som dels boendekosmadsuttedningensförslag, dels tidigare lagda förslag av RINK och KIS ger, bör användas tillstöd inom bostadssektom, exempelvis för bostadsförbättringar inom det s. k.miljonprogrammet samt ökat stöd till kommunema för de kosmadsökningar förbostadsbidrag, KBT m. m. som förslagen kan innebära. Detär nödvändigt att bostadsbidragen anpassas och förstärks med tanke pä deföreslagna höjda boendeutgiftema. ifrågasätter dock om de föreslagna bostadsbidragsökningamaär tillräckliga för att ge rimUga boendekostnader för vissa hushåll. Frägan ombostadsbidrag till hushåll utan bam bör tas upp, bl. a. studerande ungdomar böruppmärksammas när det gäUer ett evenmeUt utökat riktat stöd Näringslivets Byggnadsdelegation Prop. 1989/90: 144 Enligtdelegationens uppfattning bör ett hushällsanknutet stöd genom bostadsbidragfinnas kvar för inkomstsvaga hushäU i den utsträckning som bedöms erforderUgför att efterftiga tidsenlig bostadsstandard. Utbyggnadenav systemet med bostadsbidrag blir en nödvändig åtgärd när de' generellaräntebidragen kraftigt begränsas. Förbundet kan ansluta sig tiU huvuddragen iutredningens förslag. Förbundetanser inte att en omläggning av skattesystemet och bostadsfinansieringen börfä ge ett slutresultat som kräver ökning av de inkomstprövade bidragen. Iförsta hand bör man vidta sädana generella ätgärder - helst inom ramen förskattereformen - som minskar behovet av inkomstprövat stöd. Bostadsbidragenmåste dock - om boendekosmadema inte justeras - förbättras och lämnas ocksä tUlhushåll utan bam. kan ökade kommunala kosmader tiU följd av ett nytt bostadsfmansieringssysteminte accepteras. Staten bör ta över hela kostnadsansvaret för bostadsbidragen.En gmndläggande princip bör vara att skatte- och bostadspolitiken utformas säatt bostadsbidrag inte behövs. Under alla omständigheter bör bidragen utgöraendast ett mindre komplement till insatser av annat slag. Detfinns enligt styrelsen en uppenbar risk med uttedningsförslaget att bidragskosmademablir betydUgt högre än vad uttedningen har kommit fram tUl. Det föreslagnasystemet kommer vidare att leda till att antalet hushäU som kommer att behövabostadsbidrag ökar mer än vad uttedningen kommit fram till. Behovet avbostadsbidrag kommer att öka ytterligare om inte den skatterabatt som föresläsför hyres- och bostadsrättshus av yngre ärgängar ocksä fär omfatta egnahem. Deökade boendekosmader som följer av utt-edningsförslaget drabbar i mänga fallensamstående härdare än andra hushall. Ett bostadsbidrag för hus-häll utan bambör därför övervägas. 20av de totalt 21 kommuner som yttrat sig över boendekostnadsuttedningens betänkandehar i sina remissvar behandlat frågan om bostadsbidrag, nämligen ,, , , , , , ,, , Omst, , , , , , ,, och kommuner. Drygthälften av kommunema, bl. a. , . 1989/90: 144Omsts, Västeräs, Hämösands, och kommuner, tillstyrker uttedningensförslag att bygga ut bostadsbidragen tiU bamfamUjer. Förslagetatt räntor pä län för förvärv av bostadsrätt skall räknas in i bostadskosmaden tiUstyrksav flertalet av dem som berör frägan. GäUivarekommun framhåUer att den föreslagna bostadsfmansieringen medför väsentligtökade boendekosmader. Som följd av detta krävs mycket stora höjningar av detriktade bostadsstödet för att möjliggöra ett boende i bra bostäder för deekonomiskt svaga hushäUen. anser att en utbyggnad avbostadsbidragen inom ramen för nuvarande system är rimlig och nödvändig. Stockholmskommun anser att uttedningen inte ägnat tiUräckUgt utrymme ät frägan omavvägningen mellan det generella bostadsstödet och ett individuellt riktat inkomstprövatsystem. Ett system som innebär kraftiga ökningar av antalet familjer som ärberoende av bostadsbidrag inger betänkligheter. kommun framförliknande synpunkter. Istort sett samtliga kommuner påtalar att boendekosmadsuttedningens förslagleder till ökade kostnader för kommunema. Omsts.Umeå och kommuner framhåller att förslaget innebär en övervältringav kostnader frän staten tiU kommunema. framhåller att det i uttedningensaknas en analys och redovisning av förslagets effekter för kommunema. Konsekvensemaför kommunema bör redovisas. och framför liknandesynpunkter. Flertaletkommuner framhåller att ökade kostnader tUl följd av ett nytt stödsystem inte färdrabba kommunema utan fömtsätter ett ökat statligt åtagande motsvarande kostnadsökningama. Klippans och kommuner anser att procentsatsema för nuvarandestatsbidrag bör höjas i motsvarande grad. Någrakommuner - , . Västeräs ochÖstersunds kommuner - tar upp behovet av bostadsbidrag till hushåll utan bam.Järfälla kommun anser att bostadsbidragen bör omfatta även hushåll utan bam medlåga inkomster. kommun föreslår att bostadsstödet tUl hushåll utan bamlämnas utan åldersgräns och förstärks. Deföreslagna bostadsbidragsreglema kommer att innebära ökad arbets-belasming förkommunerna. Det är önskvärt att de nya reglema preciseras i så god tid andatasystem och arbetsmtiner hinner stäUas onx LOanser att en viss försiktighet med ökade bostadsbidrag är befogad pä gmnd avatt en ökning av bostadsbidragen bidrar tiU höga marginaleffekter för vissa gmpperav hushåll, samt att alla typer av inkomstprövade bidrag leder tUl ökadbyråkrati och olika adminisntiva problent Trots det kan det bU nödvändigt att höjabostadsbidragen för att klara vissa utsatta gruppers Prop. 1989/90: 144 boendekosmadshöjningar,som blir följden av de akmeUa uttedningsför- slagen.Det mest väsentUga är dock att utformningen av ett framtida system för bostadsfinansieringmaximalt utnyttjar möjligheten att garantera laga TCOanser att samhäUets stöd till bamfamiljema bör vara sä generellt som möjligtoch sä lite konsumtionsanknutet som möjUgt. Det familjepolitiska stödet och deövriga delama av bostadsstödet bör därför pä sikt byggas ut så att omfatmingenav bostadsbidriigen kan reduceras. Den fasta delen av bostadsbidragen fungerari praktiken som ett extra inkomstprövat bambidrag. Det vore en fördel om dennatyp av mer allmänt stöd tiU bamfamUjer kunde föras över tUl bambidragssystemet. ITCO:s fördelningspolitiska sttidie konstateras att hushåll utan bam och medhöga boendekosmader i förhiUlande till sin inkomst löper högre risk än andraatt förlora pä skattereformen. Orsaken är att sä stor del av skattereformens fmansieringlagts på boendekosmadema, som de fördelningspolitiska insatsemastyrs tUl bamfamiljer i form av höjda bambidrag och höjda bostadsbidrag. Detförslag till skattereduktion för läg- och mellaninkomsttagare som lagts fram iskaneöverläggningama mellan regeringen, de poUtiska partiema ocharbetsmarknadens parter är genereUt och bidrar inte tiU bättte balans iutfallet för hushåll med och utan bam. TCO har tidigare redovisat en analys avskatteförslagets fördelningspolitiska effekter som visar att av de hushållmed bmttoinl:omster . per är som förlorar på reformen är ensamstäend;utan bam. TCO anser därför att bostadsbidragssystemet därför utvidgas tiU attockså omfatta hushåll utan bam som har höga boendekosmader i förhäLlande tiUinkomsten. Stödet bör i sin helhet relateras tUl boendekosmaden och vara inkomstprövat.Man bör vidare överväga om ett sådant utvidgat stöd kan ersätta bostadsstödtill ungdomar under 29 är. TCOinstämmer i att det fiims behov av kompletterande analyser av desamlade effektema av skatteuttedningamas och boendekosmadutted-ningens förslag.Analysema bör visa om det gär att finansiera utvidgningen av bostadsbidragentill hushåll utan bam genom en mindre sammanlagda ökning av bambidrag ochbostadsbidrag till bamfamiljer. Detfinns enligt /SR:s uppfatming inte längre anledning an stödja bostadskonsumtionframför annan konsumtion. Fömtom an vara konsumtion sstyrande medförbostadsbidragen oönskade marginaleffekter. Bidragen är dessutom svära att administtera.Det genereUa stödet tiU bamfamiljer saknar bostadsbidragens nackdelar. Eiamfamiljemasförsörjningsbörda i kombination med bland annat behovet av att kunnaefterfråga rymliga bostäder motiverar ett sädant starkare generjUt stöd. 1989/90: 144 FöreningentiUstyrker inte den föreslagna utbyggnaden av bostadsbidragen eftersom denleder till oacceptabla marginaleffekter, som motverkar ambitionen att öka arbetsinsatsemaoch inkomstema. Föreningen förordar i stäUet skattesänkningar som ökar möjlighetemaför de boende att själva betala bostadskosmadema samt - i andra hand - ökade bambidrag.Föreningen kan heUer inte godta att egnahemmen behandlas annorlunda än andrabostäder genom att bidragets bmttobelopp läses tiU vad det blir första gängenhushållet fär bostadsbidrag. Egnahemmen torde i dessa avseenden inte skilja sigfrän hyres- och bostadsrättsbostädema, varför någon sädan diskriminerande särbehandlinginte kan motiveras. Bilaga 2 Prop. Plan- och bostadsverkets utvärdering av försöksverksamhetenmed statligt stöd till flerbamsfamiljer för köp av egnahem Plan-och bostadsverket har under är 1989 gjort en utvärdering av förvärvsstödet sombygger pä enkätsvar frän drygt 700 läntagare, samtUga länsbostadsnämnder och50 kommuner i landet. Utvärderingen har redovisats i en skrivelse tillbostadsdepartementet manad 1989 och avser avförsöksperioden. Sammanlagt hade dä förvärvslän lämnats till 9 457 bamfamiljer. Sammanfattningsvisanser plan- och bostadsverket att stödformen i huvudsak har fungerat tiUfredsställande.Syftet med förvärvslänen kan i princip sägas ha uppfyllts. Familjermed låga inkomster har genom stödformen kunnat förbättta sin bostadsstandard.Av de familjer som ingått i undersökningen bodde t. ex av familjemamed tvä eUer tte bam tidigare i tte mm och kök med en bostadsyta som var mindreän 80 m, en andel som minskade till efter köpet. till läntagama framgär att familjema vanligen flyttat frän ochkök tiU och kök. Även bostadsytan har ökat betydligt, i genomsnitt med20-0 m. av familjema har dock minskat sin bostadsyta. En förklaring tiUdet sismämnda kan vara att förvärvslän i dessa fall lämnats i samband med en skilsmässaeUer separation. av familjema i låntagarenkäten bodde även före förvärveti egnahem. Närförvärvslånen infördes var det en medveten sttävan att ge utrymme för lokaltinflytande vid besluten om förvärvslän. Kommunemas praxis skiljer sig främstnär det gäller den ekonomiska prövningen. Tvä kommuner, och , harbeslutat att överhuvudtaget inte lämna borgen för förvärvslän. Utvärderingenvisar att det tiU en början var förhällandevis stora skilhiader i kommunemaspraxis, större än vad som kunde motiveras av skilda fömtsättningar på delokala bostadsmarknadema. Skillnadema har emellertid minskat och ger nu enligtplan- och bostadsverket inte anledning tiU ändringar av lånereglema. Närförvärvslänen infördes anförde bostadsministem (prop. 1986/87:48) att stödetfrämst skuUe få betydelse pä orter med en balanserad småhusmarknad eUer medöverskott pä egnahem. Undersökningen visar att så bUvit fallet Avlänsstatistiken över beslut om förvärvslän framgär att det i detförsta året endast lämnades 81 län medan det i landet som helhet lämnades igenomsnitt 203 län per län . Riskenför stödformen skulle fä. en prisdrivande effekt uppmärksammades redan iförslaget om förvärvslän. Enligt de bedömningar som gjorts i utvärderingen kanen viss prisökning ha skett, men endast i begränsad omfatming, iförsta hand i fräga om enskilda objekt i områden med balanserad småhus- Prop.1989/90: 144 marknad. Densom söker förvärvslän kan begära ett förhandsbesked frän länsbostadsnämnden i fräganom vissa länefömtsättningar är uppfyUda, nämUgen att familjen har minst tvä bamsom berättigar till bostadsbidrag och att inkomst- ochförmögenhetsförhållandena är sädana att familjen kan beräknas fä bostadsbidragför kosmadema an bo i huset. En ttedjedel av länsbostadsnämnderna och hälftenav kommunema uppger att förhandsbesked numera aldrig används. Det upplevs sommeningslöst att endast lämna ett besked om länesökanden är berättigad tiU bostadsbidrageller inte. En klar majoritet bland säväl nämnder som kommuner () vUlslopa förhandsbeskedet, åtminstone i sin nuvarande form. Drygthälften av länsbostadsnämnderna och nära tvä ttedjedelar av kommunema iundersökningen anser att bostadsbidrågssystemet fungerar bra som urvalskriteriumvid förvärvslånebedömningen. Övriga nämnder och kommuner anser tvärtom attkopplingen tiU bostadsbidrag inte är bra. Mycket smä skillnader i bidragsgmndandeinkomst avgör om man får förvärvslån eller inte. En annan fråga gällerinkomstprövningen. Många länsbostadsnämnder och kommuner anser att det är förlätt att anpassa sina inkomster i anslutning tiU ansökan om stöd. Ettförhällandevis stort antal överklaganden har behandlats . Dettaär dock inte ovanligt när man inför nya stödformer. Flera överklaganden har avsenkommunens beslut om borgen, vilket inte kan prövas i denna ordning. Avutvärderingen framgår enligt plan- och bostadsverket vidare att informationenom lånen varit bristfällig. Om läneformen skall finnas kvar efter försöksperiodensslut avser plan- och bostadsverket att förbättta den skrivna informationen. 1989/90: 144 Propositionenshuvudsakhga innehäU............................ 1 Propositionens lagförslag............................................ 2 1 Inledning............................................................ 7 2 Räntebidrag för är 1991......................................... 8 2.1 Inledning...................................................... 8 2.2 Räntebidrag vid ny-ochombyggnad................... 8 2.3 Räntestöd vid förbättting avbostadshus............. 9 2.4 Ekonomiska konsekvenser............................... 10 3 Bostadsbidragen.................................................. 10 3.1 Nuvaranderegler samt reformbehov.................. 10 3.1.1 GäUande regler..................................... 10 3.1.2 Boendekosmad suttedningensförslag om bostadsbidrag tUlhushåU med bam.............................. 11 3.1.3 Reformbehovet..................................... 12 3.2 Bostadsbidrag till barnfamiljer........................... 13 3.3 Bostadsbidrag till hushåll utanbam.................... 18 3.3.1 Bostadsbidrag tiU ungdomar.................... 18 3.3.2 Bostadsbidrag till andra hushäUutan bam.. 19 3.4 Statsbidraget tiU kommunemas kosmaderför bostadsbidragen .. .21 3.5 Upprättat lagförslag....................................... 22 4 Vissa ytterUgarestödformer.................................. 22 4.1 Stödtill flerbamsfamiljer för köp av egnahem...... 22 4.1.1 Inledning............................................. 22 4.1.2 Föredragandens överväganden................ 22 m. för gatukosmadsersätming................. 23 4.2.1 Inledning............................................. 23 4.2.2 Föredragandens överväganden................ 23 5 Anslag för /91............................... 24 6 Hemställan......................................................... 26 7 Beslut................................................................ 26 Bilaga1 SammanstäUning av remissyto-andena över boende kosmadsutredningens betänkande (SOU 1989: 71) Ny bostadsfinansiering................... ,............. 27 BUaga2 Plan- och bostadsverkets utvärdering av försöksverk samheten med stadigt stöd till flerbamsfamiljer för köp av egnahem.......................................... 34 gotab 96450, 1990 Tfd