prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt RRVs mening bör samma generellaprinciper vara styrande för placering i optioner som vid fondernas placeringari olika värdepapper. I detta utlåtande har RRV ävensärskilt granskat "Fondemas ägande". RRV anser att en översyn bör skeav gällande begränsningsregler för att undvika att fonderna tillsammanspåtvingas ett företagaransvar. RRV har följt upp tidigareutlåtande. Synpunkter på enskilda fonders agerande framförs när det gäller aktualitet hos ochdokumentation av placeringspolicy Skr. långsiktig likviditetspoiicy Bilaga 10 () skall enligt 42 § lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR),(1983:1092 med ändring 1987:1327) avge utlåtande över Fjärde fondstyrelsens.Femte fondstyrelsens och löntagarfondslyrelsernas (löntagarfondema)förvaltning av medel. Utlåtandet skall överlämnas till regeringen före den 1april året efter räkenskapsåret. Femtefondstyrelsen hade sitt första styrelsesammanträde och verksamheteninleddes . Femte fondstyrelsen kan således inte utvärderas påsamma sätt som de övriga sex fondema. RRVsutvärdering skall enligt uttalande i prop 1983/84:50, som ligger till grund förAPR, genomföras fristående från den utvärdering som () gör och den granskning av fondstyrelsemas förvaltning som utförs av deför varje fondstyrelse särskilt utsedda revisorerna. RRVbör enligt prop 1983/84:50 utvärdera med utgångspunkt i pensionssystemetsintresse av trygg avkastning på det av fondema förvaltade kapitalet samt godtillväxt i ekonomin. RRV har därför koncentrerat utvärderingen till fondemasmedelsförvaltning. Idetta utlåtande redovisar RRV resultatet av genomförd utvärdering avfondstyrelsemas medelsförvaltning för . Arbetet med utvärderingen harutförts av en projektgrupp i vilken har ingått avdelningsdirektörerna , den sistnämnde projektledare, samt förste revisorn . 1.2 Genomförande av årets utvärdering enuppföljning av de områden som RRV behandlade utlåtande överlöntagarfondemas och Fjärde fondstyrelsens verksamhet . vissaområden som aktualiserats under enjämförande granskning och analys av fondstyrelsemas . RRVhar utgått från statsmaktemas intentioner att utvärderingen bör göras på basisav fondemas verksamhetsberättelser. Underlaget för RRVs utvärdering har därförvarit fondemas årsredovisningar med däri ingående översikter och kommentarer.RRV har därvid inte granskat de räkenskaper och övriga handlingar som liggertill grund för respektive fonds årsredovisning. Iövrigt har underlaget för RRVs utvärdering omfattat genomgångar 240 med samtliga fondersverkställande direktörer samt med ledningen för Skr. 1989/90: 137 respektivefonds revisorskollegium. Vid genomgångarna har frågor ställts Bilaga 10 medutgångspunkt i fondernas årsredovisningar och regelsystemet (APR), samt omområden som aktualiserats under arbetets gång. Resultatetav tidigare utvärderingar har redovisats i utlåtanden till regeringen: (Löntagarfondernasverksamhet 1984, RRV dnr 1984:940) (Fjärdefondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas medelsförvaltning räkenskapsåret1985, RRV dnr 1985:353) (Fjärdefondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas medelsförvaltning räkenskapsåret1986, RRV dnr 1986:1042) (Fjärdefondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas medelsförvaltning räkenskapsåret1987, RRV dnr 1987:1565) (Fjärdefondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas medelsförvaltning räkenskapsåret1988, RRV dnr 1988:1904). 2 Fondernas resultat, förmögenhet och avkastning iförhållande till aktieindex, risk och räntebärande papper. Avsnittetär en sammanfattning av kapitel 2 i Bilaga 1. I korta ordalag presenteras faktaom fondernas resultat och förmögenhetsställning. Vidare presenteras resultatenav avkastningsjämförelser med aktieindex och räntebärande papper samt av enriskanalys av löntagarfondernas portföljer. För en närmare redogörelse avresultat, metod mm hänvisas till Bilaga 1. Allalöntagarfonder samt Fjärde och Femte fondstyrelserna hade 1989 ett resultat somöversteg flödeskravet till 13 AP-fonderna. Realt räknat hade löntagarfondernapå balansdagen ett ackumulerat överskott i förhållande tillavkastningskravet på . För Fjärde fondstyrelsen var motsvarandeöverskott . Löntagarfondemassamlade förmögenhet uppgick på balansdagen till ochFjärde fondstyrelsens till . Femte fondstyrelsen som startade sinverksamhet hade en utgående real förmögenhet på . Totaltförvaltade således de sju fonderna vid utgången av 1989 en förmögenhet på . Omlöntagarfondernas medel hade följt Veckans affärers (VA) totalindex från dendag de rekvirerats hade fondemas sammanlagda förmögenhet, vid utgången av 1989varit () större. Mellansvenska löntagarfonden har utvecklatsbättre än indexportföljen, medan Sydfonden och har utvecklatssämre. Fond Väst och Nordfonden har haft marginellt bättre utveckling än index. Närhänsyn tas till utdelning i indexjämförelsen (Findatas avkastningsindex, Fdax)uppnår ingen av fondema indexportföljens avkastning. Fonderna sammantaget hadevid utgången av 1989 utvecklats () sämre än Fdax. RRVhar som komplement till indexjämförelserna genomfört en risk- 241 16 1989/90. analys avlöntagarfondernas portföljer för åren 19851989. Resultaten visaratt ingen avfonderna kan klassificeras som "högriskfond". Det beror till störstadelen på att fonderna har väl diversifierade portföljer och alltid har en vissdel likvida medel. RRV anser att man inte kan kräva att en fond med lägreriskexponering än marknaden i med börsuppgång skall utvecklas lika välsom index. Löntagarfonderna harsammanlagt förräntat sina medel bättre än om medlen frånverksamhetens start till balansdagen 1989 i stället hade placerats iräntebärande papper med samma genomsnittliga avkastning som inom 1 3AP-fonderna. 1989/90:137 Bilaga 10 3 Uppföljning av tidigare utlåtande Iutlåtandet över uppmärksammade RRV bl.a. följande områdensom följts upp i årets utvärdering: aktualitetoch dokumentation av placeringspolicy Löntagarfonderna och Fjärdefondstyrelsen har var för sig beslutat om för fonderna enhetligaredovisningsprinciper . RRV anser att även Femte fondstyrelsen bör användaden rekommenderade genomsnittsmetoden vid beräkning av realisationsvinsteroch förluster. 1 utlåtandeframhöll RRV: attMellansvenska löntagarfonden bör redovisa resultat- och balansräkningar på detsätt som övriga fem fonder gör. attfonderna bör använda samma princip för värdering av aktier på balansdagen. attfonderna bör använda samma princip för beräkning av realisationsvinster ochföriuster. Den av FAR rekommenderade genomsnittsmetoden bör följas. attfonderna vid avsättning till s.k. riskreserv redovisar denna i såväl nominellsom real redovisning och att därvid belasta resultaträkningen som kostnad ochbalansräkningen som skuld. Iregeringens skrivelse 1988/89:144 åberopas RRVs påpekande att fonder- Skr.1989/90:137 na tillämpar olika redovisningsprinciper. "Fråganom enhetliga redovisningsprinciper har diskuterats ända sedan början av 1986utan att något godtagbart resultat kunnat uppnås. Jag ser därför ingen annanutväg än att nu överväga om lagstiftningsåtgärder erfordras för att detåsyftade resultatet skall kunna uppnås." ( sid 6 ) Påinitiativ av vid sammankallades ett möte1989-08-22 med revisorsordförandena i löntagarfondema för att behandla bl. a.de påtalade olikheterna i de tillämpade redovisningsprinciperna. Deltagarnakom fram till enhetliga rekommendationer för redovisningen, som är i linje medde RRV förespråkar. Respektive löntagarfond har vid intervjuer med RRVförklarat att man avser att följa revisorskollegiets rekommendationer. Deavvikelser som finns i årets resultat- och balansräkningar sammanhänger med attförändringar i det datoriserade redovisningssystemet först kan träda i kraft ijanuari 1990. Fjärdefondstyrelsen, som ej representerades vid revisorskollegiets möte, har medanledning av RRVs rekommendation genomfört nödvändiga förändringar av sittdatasystem. Sådana förändringar har ännu ej inletts vid Femte fondstyrelsen.Fonden påbörjade sin verksamhet . RRVanser att Femte fondstyrelsen bör tillämpa samma redovisningsprinciper somövriga fonder. Vid beräkning av realisationsvinster och föriuster bör därförden rekommenderade genomsnittsmetoden användas. Mellansvenska löntagarfondenoch Sydfonden har ställt ut köpoptioner i eget aktieinnehav. Den på RRVs uppdrag genomfördajuridiska utredningen visar att löntagarfonderna har rätt att ställa utköpoptioner och att det nuvarande regelverket ej fyller sin funktion. RRV anser att en översyn av regelverket är avsynnerlig vikt. Samma principer som generellt bör gälla för placeringar i värdepapperbör enligt RRVs uppfattning vara styrande vid användning av optioner. I APR finns inte ettuttryckligt förbud för löntagarfonderna att ställa ut optioner i egetaktieinnehav. Detta skulle kunna tolkas som om det vore möjligt att ställa utoptioner. RRV efterlyste därför utlåtande ett klarläggande om APRmedger utställande av optioner i eget aktieinnehav. Vidare framhöll RRV attlöntagarfondema borde få samma möjlighet som Fjärde fondstyrelsen (och Femtefondstyrelsen) att .slälla iit optioner i eget aktieinnehav. Fonderna skulledärmed kunna vidta åtgärder för att minska risken i de egna placeringarna. RRVssynpunkter föranledde ingen kommentar i regeringens skrivelse 1988/89:144. Vid det tidigare nämndamötet mellan revisorskollegiets ordföranden i Skr. 1989/90: 137 augusti 1989reste ingen av dessa invändningar mot den vid Mellansvens- Bilaga 10 kalöntagarfonden dragna slutsatsen, att APR medger att löntagarfonderna ställerut optioner i eget aktieinnehav. Revisorerna skulle således inte anmärka omrespektive löntagarfond ställde ut köpoptioner. Under1989 har två löntagarfonder, Mellansvenska löntagarfonden och Sydfonden, ställtut optioner i eget aktieinnehav. Avövriga fonder har två ansett ett mer tydligt klarläggande vara en nödvändigförutsättning för ett eget utställande. Regelverketuppfattas således på olika sätt av löntagarfon derna. RRV har därför givitprofessor , juridiska institutionen vid , iuppdrag att utreda om det är tillåtet för löntagarfondema att utställa s.k.köpoptioner på aktier samt att ta ställning till vissa därmed sammanhängandeplaceringsfrågor. PerThorells utredning visar att löntagarfonderna får ställa ut köpoptioner.Mellansvenska löntagarfonden och Sydfonden har således enligt Per Thorellagerat inom ramen för APR. Denna ram torde ge utrymme för ytterligareanvändning av optioner. Utredningen pekar på brister i nuvarande regelverk.Det finns enligt utredningen behov av en markering av vilka typer av optionersom bör tillåtas. 1 utredningen pekas på för-respektive nackdelar med olika gränsdragningar.Hur gränsen skall utformas mellan vad som skall vara tillåtet respektive intetillåtet bör dock enligt Per bli föremål för en särskild utredning isamband med att regelverket i APR ses över. Per utredning redovisas isin helhet i Bilaga 2. RRVdelar Per ståndpunkter. Utredningen har pekat på brister i nuvaranderegelverk och på behovet av en översyn av placeringsreglerna i APR (34 §, 35 §och 36 §). Utredningen har vidare kunnat ge svar på att det är förenligt med APRatt ställa ut köpoptioner. Däremot har utredningen inte kunnat entydigt angevilka optioner som bör vara tillåtna. Med tanke på behovet av att klargöradenna gränslinje för fonderna är en översyn av regelverket enligt RRVs meningav synnerlig vikt. RRV anser att de principer som bör gälla för fondensplacering i värdepapper också bör vara styrande vid placering i optioner. RRVkonstaterade utlåtande att fonderna använder sig av olika"modeller" för att hantera och bedöma "insidersituationer".RRV rekommenderade att uppgifter om berördas handel med aktier överlämnas gemensam extern instans, t.ex. bankinspektionen. Iregeringens skrivelse 1988/89:144 sid 7 framhåller föredragande att frågan"om eventuella ändringar av fondstyrelsernas insiderregler bör enligt minmening anstå i avvaktan på" förslag. Deolika fonderna har fortsatt att använda tidigare gällande"insiderregler". Arbete med riskanalys hargenomförts eller skall påbörjas vid samtligalöntagarfonder och Fjärde fondstyrelsen. RRV anser att Femtefondstyrelsen bör påbörja arbete med riskanalys. 1989/90:137 Bilaga 10 Syftetmed en riskanalys är att identifiera möjligheter för och hot mot verksamheten.Riskanalysen kan bl.a. omfatta intemkontrollen, handel med värdepapper,likviditetsförvaltningen och ABD-beroendet. Under1989 har arbete med "riskanalys" genomförts vid Fond Väst, TrefondInvest, Nordfonden, Mellansvenska löntagarfonden och Fjärde fondstyrelsen. VidSydfonden skall enligt uppgift till RRV ett sådant arbete inledas ,sedan förutsättningar skapats för analys . Vid Femte fondstyrelsensöker verksamheten till en viss del fortfarande sina former. Fonden bör dockenligt RRVs uppfattning påbörja ett arbete med riskananlys. 3.6 Aktualitet hos och dokumentation av placeringspolicy Vid samtliga löntagarfonder harskett en uppdatering av policy och dokumentation . RRV anser att Fjärdefondstyrelsen bör dokumenterapolicyn för placering i noterade företag. RRV anser att Femtefondstyrelsen bör dokumentera policyn för placering i noterade och onoteradeföretag samt för likvida medel. Detbör enligt RRVs uppfattning finnas en dokumenterad policy vid varje fond förhandel med noterade och onoterade aktier samt likvida medel. 1 1988 årsutvärdering pekade RRV på brister i dokumentationen av placeringspolicyn ochaktualiteten hos denna vid flertalet fonder. har det skett enuppdatering och en revideringen av dokumentationen vid samtligalöntagarfonder. Vid Fjärde fondstyrelsen omfattar uppdateringen ochdokumentationen handel med onoterade aktier och likvida medel. Den Femtefondstyrelsen har ännu ej dokumenterat sin policy. RRVanser att Fjärde fondstyrelsen bör dokumentera sin policy för noterade aktier.Vidare bör enligt RRVs uppfattning Femte fondstyrelsen dokumentera sin policyför handel med noterade och onoterade aktier samt likvida medel. Mellansvenskalöntagarfonden har en policy för hur det långsik tiga likviditetsbehovet skall tillgodoses efter 1990. - RRVanser att samtliga löntagarfonder skall utveckla en långsik tig likviditetspoiicy 1989/90:137 Bilaga 10 Samtliga löntagarfondermed undantag av Mellansvenska löntagarfonden har under början av 1990rekvirerat de sista av de medel som kan ianspråktas. RRV framhöll i 1988 årsutlåtande att med tanke på attflertalet löntagarfonder efter 1990 inte kommer att kunna rekvirera ytteriigaremedel så borde fondema utveckla en policy för hur man skall säkra den framtidahandlingsfriheten. En policy torde underlätta önskvärda framtida placeringarpå marknaden. Inte någon av de fyraaktuella löntagarfondema har fattat beslut om den långsiktigalikviditetspolicyn . För flera av dem skulle det enligt uppgift tillRRV emellertid vara aktuellt med ett sådant beslut . RRV anser att varjelöntagarfond bör utveckla en policy för hur det långsiktiga likviditetsbehovetskall tillgodoses efter 1990. 3.8 Trefond Invests företagaransvar genom dotterbolagetCollator har ett företagaransvari . RRV anser att Trefond Investbör minska sitt aktieinnehav så mycket att detta företagaransvarupphör. hade avröstvärdet i företaget . försök att finna delägaretill Collator hade inte lyckats. RRV framförde därför utlåtande attCollators företagarroll måste upphöra såvida ingen lösning på företagaransvaretuppnåddes . Collator är underavveckling och bolagets aktier har tillfälligt övertagits av Trefond Invest.Fonden har därigenom ett företagaransvar visavi . RRVanser att bör minska sitt aktieinnehav i KMG såmycket att företagarsansvaret upphör. 4 Aktualiserade frågor 1989 I årets utlåtande harföljande ämnen aktualiserats: "Långsiktigheten iplaceringarna" "Fondernas ägande". Avavsnitt 3.3 framgår att RRV anser att en översyn är nödvändig av placeringsreglerna.I följande avsnitt behandlas ytterligare två exempel som enligt RRV illustrerarbehovet av en översyn. Enligt 34 § APR skall "fondmedlen placeras så attkraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". "Avkastningskravet" har regelbundet granskats i RRVs utlåtande.Kravet på riskspridning började belysas utlåtande genom riskanalysav portföljerna. "Långsiktigheten" har granskats i varje utlåtande iform av en jämförelse mellan respektive fonds omsättning av portföljen ochbörsens omsättningshastighet. Avsikten är att ytterligare bredda och fördjupagranskningen av "långsiktigheten". Kapitlet om "Fondernasägande" redovisar de begränsningsregler för ägande som gäller för fondemaoch den ägarroll som de anser sig ha. Syftetmed detta kapitel är att redovisa två fall som enligt RRV illustrerar behovet av en översyn avplaceringsreglema: placeringarna iinvestmentbolaget och fastighetsbolaget . Skr.1989/90:137 Bilaga 10 4.2.2 Aktier i svensktinvestmentbolag som till huvuddelen kan komniia att placera utomlands Styrelserna vid Mellansvenskalöntagarfonden och Nordfonden har tagit principiell ställning förplacering i ett svenskt investmentbolag. Helikon, med huvudsaklig placeringsinriktningi utländska aktier. Trefond har tagit ställning emot en sådanplacering. Den på RRVs uppdrag genomfördajuridiska utredningen visar att placering i ett svenskt investmentbolag varssyfte till huvuddelen är att placera i utländska aktier ej är iöverensstämmelse med 34 § APR och dess förarbeten. RRV delar denna ståndpunkt ochanser därför att Mellansvenska löntagarfondens och Nordfondens styrelsebeslutom placering i Helikon står i strid med 34 § APR och dess förarbeten. Mellansvenskalöntagarfondens och Nordfondens styrelser tog i decem- Skr. 1989/90:137 ber1989 i princip ställning för att respektive fond skulle kunna placera i Bilaga 10 aktier i ett svenskt investmentbolag, "InvestmentAB Helikon", med placeringsinriktning i utländska aktier.Ställningstagandet vid Mellansvenska löntagarfonden hade den innebörden attstyrelsen skulle acceptera ett ägande även om Helikons placering till 100 procentskulle komma att ske i utländska företag. Enligt uppgift till RRV skulleNordfondens engagemang vara förbundet med att ändringar gjordes i den tänktaplaceringsinriktningen så att investeringaräven skulle kunna ske i Sverige.Trefond beslöt att inte placera i bolaget.Styrelsen för Fond Väst tog ställning för teckning i bolaget under januari1990. Fond Väst beslut ägde rum och är därför ej föremål förgranskning i detta utlåtande. Den återstående löntagarfonden. Sydfonden,uppges inte ha erhållit något erbjudande och dess styrelse har därför ej tagitprincipiell ställning till en placering av detta slag. Sammanfattningsvishar två fondstyrelser principiellt tagit ställning för att delta ibildandet av Helikon, medan en fond avvisat en placering. Fondernasställningstagande baserar sig på olika uppfattning om vad de aktuellaparagrafema, 34 § och 36 §, i APR innebär. Fondstyrelsernaskall enligt 34 § APR "inomramen för vad som gagnar försäkringen för tilläggspension och är förenligt medden allmänna ekonomiska politiken samt med beaktande av kreditmarknadensfunktionssätt, förvalta anförtrodda medel genom placeringar påriskkapitalmarknaden. Placeringarna skall syfta till att förbättrariskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Fondmedlenskall placeras så att kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridningtillgodoses." Enligt36 § APR får en löntagarfondstyrelse "placera de medel som styrelsenförvaltar 1. i aktier i svenska aktiebolag. Deberörda fonderna framhåller, att eftersom Helikon är ett svenskt aktiebolag(36 § APR), så handlar man i enlighet med lagen. Vidare understrykerföreträdare för fonderna att den 34 paragrafens ord om "förenligt med den allmännaekonomiska politiken ..." måste tolkas mot bakgrund av de yttre villkoren. "Varje tid ger sin rätta tolkning av förarbeten och lag." "Omman släpper valutaregleringen fri så leder det till att placeringarna ocksåmåste kunna ske på annat sätt." Fondföreträdare harframfört i massmedia och i annan form att lönta garfonderna borde få samma möjlighet att placera i utländska aktier som Fjärde och Femte fondstyrelserna. 1 VD- kommentaren i Fond Västs årsredovisning 1989 framförs bl. a. denna ståndpunkt. Delvis samma argu ment som används för att styrka riktigheten i en placering i Helikon har använts av de intervjuade för att även löntagarfonderna skall få placera i utländska aktier. Föredragande ansåg i prop. 1983/84:50 att det inte fanns "tillräckligt starka skäl att medge löntagarfondstyrelserna rätt attförvärva 248 utländskaaktier"(sid 79). En ståndpunkt som upprepades i prop. 1987/88:11 (sid 21). RRV har låtit professorPer granska om placering i ett svenskt företag som till huvuddelenavser att investera i utländska aktier är i överensstämmelse med APR och dessförarbeten. Enligt Per är så inte fallet. Den utförliga argumentationenför denna ståndpunkt redovisas i Bilaga 3. RRV anser attMellansvenska löntagarfondens och Nordfondens beslut om placering i Helikonstår i strid med 34 § APR. Vidare anser RRV att ett sådant beslut inte ärförenligt med det inflytandemål för löntagarna som är ett av huvudmotiven förtillkomsten av löntagarfonderna. 1989/90:137 Bilaga 10 Fjärdefondstyrelsen har deltagit i bildandet av ett fastighetsbo lag, . Denpå RRVs uppdrag genomförda juridiska undersökningen visar att placeringen i sinnuvarande form ej strider mot APR och dess förarbeten. - RRV delar dennaståndpunkt. Placeringen är emellertid som fall betraktat av intresse för att belysa placeringsreglernas funktion. Fondernaskall enligt 35 och 36 §§ APR placera i finansiella och inte i realatillgångar. Det senare är förbehållet 13 AP-fonderna. Gränsen mellan 13AP-fondernas och övriga fonders rättigheter har emellertid luckrats upp. 1-3AP-fonderna erhöll efter prop. 1987/88:11 rätt att förvärva fast egendom ellersamtliga aktier i ett fastighetsbolag, s. k. helägande (sid 32ff). Rättenutvidgades genom prop. 1988/89:150 bilaga 6.2 till att omfatta både helägandeoch delägande i fastighetsbolag. Högst av varje fondstyrelseskapital, beräknat efter anskaffningsvärdet, får placeras i fastighetsbolag. Fjärde fondstyrelsen harunder 1989 tillsammans med andra intressenter bildat ett fastighetsbolag,. Fonden har tidigare, liksom de enskilda löntagarfonderna, aktier irena fastighetsbolag och i kombinerade bygg-/fastighetsbolag. Det nya uppfattasbestå i att fonden tillsammans med andra bildar ett fastighetsbolag, där fondendärmed kommer att bli stor ägare (i av röster och kapital). Fondenshandlande skulle därmed kunna exemplifiera ett sätt för alla sju fonderna attkringgå bestämmelserna om att fonden inte får äga reala tillgångar. Företrädareför Fjärde fondstyrelsen har förklarat att ett kringgående av bestämmelsernainte har varit avsikten. Bolagsbildningen har setts som det lämpligaste sättetatt placera i fastighetsbolag.Företrädare för fonden instämmer i att gränsen när det gäller fastighetsägandei praktiken har suddats ut mellan 13 AP-fonderna och övriga fonder. Vidberedningen av förslaget att 1-3 AP-fonderna skulle få möjlighet att placera ifastighetsbolag, restes i remissrundan invändningar mot att släppa in enkapitalstark aktör på marknaden. En sådan skulle kunna driva upp priset, vilketskulle få negativa samhällsekonomiska följder. Om de olika fonderna deltog ibildandet av fastighetsbolag så skulle detta analogt även kunna bliprisdrivande. I en väl fungerande marknad torde det emellertid inte innebäranågon skillnad om placeringen görs i existerande fastighetsbolag eller i ettnybildat sådant. Det samhällsekonomiska argumentet har därmed enligt RRVsuppfattning förmodligen föriorat i betydelse. RRV har bett professor undersöka om bolagsbildningen kan uppfattas som ett avsteg frånreglementet. Slutsatsen är att så är inte fallet. Enligt 34 § APR skallplaceringarna ske "till gagn för svensk produktion ochsysselsättning". Först om fondens placeringar i huvudsak inte ägde rum iföretag som kan anses gynna produktion och sysselsättning, så kunde beslutetatt delta i bildandet av ifrågasättas. Per genomgångredovisas i Bilaga 3. RRV delar Per Thorellsståndpunkt.