prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — /92 och 22 milj. kr. /93, dvs. vidperiodens slut en sammanlagd bashöjning av 50 milj. kr. Syftetmed denna forskning är dels att identifiera de risker som en olämplig ochofullständig avfallshantering innebär för en god miljö, dels all precisera dekrav som behöver ställas på produkter, hushåll och förelag samt på metoder föravfallshantering. Detta innebär all det behövs såväl tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete för atl utveckla ny teknik som samhälls- ochbeleendevelenskaplig forskning för all förändra beteenden m.m. Detär alltså viktigt all inte begränsa forskningen lik all bli snävtteknikorienlerad. 1 stället måste ell tvärvetenskapligt angreppssätt utvecklas.Detta är skälet för all under ett inledningsskede inrätta ett programråd medbred sammansättning och under industri- och miljödepartementens gemensammaansvar. Utvecklingenpå energiområdet är av avgörande betydelse för all del skall bli möjligt att uppnå en bärkraftig och hållbar utveckling i ell såväl nationellt som globall perspektiv. Den omställning av energisystemet som pågår har detta syfte. har beslutat att kämkraflen skall vara avvecklad och alt de två första kärnkraflsaggregalen skall las 78 De älvar som har undantagits från utbyggnad Prop.1989/90:90 skall bevaras. miljöpolitiska beslut anger också ramarför energipolitiken. Del gäller bl. a. besluten att koldioxidutsläppen intefår öka utöver dagens nivå saml alt betydande nedtrappningar skall ske avsvavel-och kväveoxidutsläppen. Enmålmedvetet bedriven energiforskning är en fömtsättning för den pågåendeomställningen av energisystemet. (EFU 90) förslagberör i första hand utvecklingen . EFU 90 föreslår fortsall stödlill högskolan för utveckling av baskompdens inom strategiska områden. Syftetär alt vidareutveckla kända tekniska områden för att uppnå kraven på ettkostnads- och energiefTeklivt energisystem som kan svara mot mycket högt ställdamiljökrav. Vidare är det viktigt att bedriva teknikbevakning och forskningkring teknik som kan vara möjlig atl utnyttja på . För atl kunnagenomföra omställningen av energisystemet är det angelägel atl de systemstudiersom stöds inom ramen för energiforskningsprogrammel kan bidra lill denna. Delstöd som lämnas inom ramen för energiforskningsprogrammel bör ses samlat meddel arbete kraflförelagen, kommunema och andra aktörer bedriver för allutveckla och introducera ny energiteknik. Det är också viktigt att det stödlill utveckling och demonstration av ny energiteknik som handläggs av statensenergiverk samordnas med forskningsprogrammet och övriga aktörers insatser.Inom ramen för programmet bör därför statens energiverk fylla en sådan samordningsroll.I fömydsearbelel ingår vidare all myndighetema lar på sig ett mer övergripandeansvar för atl följa utveckling och introduktion av ny teknik. Regeringenåterkommer i del föjande lik vilka ålgärder som behövs för att ytterligareeffektivisera organisationen på energiforskningsområdet. Del vidgade ansvarför systemstudier vad gäller miljö- och resursfrågor som regeringen vill geforskningsrådsnämnden bör även omfatta sambandet med samhällets energibehov. Detär vidare angelägel all ytterligare fördjupa samarbetet med EG påenergiforskningsområdet. Härigenom kan vi få ta del av forskningsresultat ochny teknik som vi genom forskningen kan påverka utvecklingen iEuropa. är det viktigt alt slår fast vid sina internationellaåtaganden bilateralt och stannar kvar inom organisationer som exempelvisIntemational (lEA). 8 Forsknings- och utvecklingsarbete i Prop. Sverigesstora utlandsberoende gör att svensk samhällsekonomi i myckel hög grad påverkasav utvecklingen på världsmarknaden. För alt kunna behålla och helst stärkaSveriges position inom OECD-området måste näringslivet utvecklas med hänsyntill den intemationella, särskilt europeiska, marknaden. Genominförandel av en gemensam marknad inom Europeiska gemenskapema (EG), medavveckling av alla hinder för handel mellan medlemsländema, väntas kostnademasjunka för företagen inom EG-marknaden. Detta främst lill följd av en ökadkonkurrens men också lack vare slordriflsfördelar och specialisering. Äveni andra delar av världen sker snabba förändringar. Flera s. k. NIC-länder(Newly Induslrilized Countries) satsar nu på atl utveckla etl höglek-nologisktnäringsliv. Den senaste lidens utveckling i kan medföra såväl nyakonkurrenter som nya marknader där konsumtionsbehoven är omfattande. Deljust inledda decenniet, med förväntad ökad konkurrens på såväl export- somhemmamarknaden, kommer att ställa stora krav på del svenska samhälletinklusive näringslivet. För att skapa goda betingelser för en fortsallexportledd ekonomisk tikväxt kommer del att krävas en välutbildad och flexibelarbetskraft, tillgång till riskkapital och fortsalt stora satsningar påforskning och utveckling. Regeringen kommer all presentera ytterligare förslagi en särskild proposition om vissa näringspolitiska frågor. Iföreliggande proposition redovisar regeringen sin syn på forsknings-ochutvecklingsinsatser för och inom industrisektorn. Regeringen föreslår bl.a. attde statliga insatsema i större utsträckning än tidigare skall koncentreras molforskning av gmndläggande karaktär genom atl medel omfördelas lill ettleknikvelenskapligl forskningsråd. Regeringen anser vidare alt miljöhänsynskall las i ak statligt finansierad teknisk forskning. Regeringenföreslår särskilda insatser avseende 8.1 Rollfördelningen mellan staten och näringslivet Dedominerande drivkrafterna i världen för ökande satsningar på forsk ning och utveckling är utan tvekan möjlighetema atl utveckla nya produk ter och atl förbättra människors levnadsvillkor. Men stegel från del all en ny uppläckt eller insikt har vunnits genom gmndläggande forskning tills denna kunskap utnyttjas i samhället kan vara långt. Många försök har gjorts för atl denna process skall gå snabbare och för att få behoven av nya kunskaper inom olika teknik- och samhällsområden att styra forskningen. 1 , där de militära beställningarna spelar en mycket stor roll, har ett omfattande anbudsförfarande utvecklats för all vidmakthålla konkurrens 81 6 1989/90. I saml Nr 90 Man har oekså byggt upp ell antal forskningsinstitut /90:90 med inriktning mol såväl gmnd- som målinriktad forskning. I ,där inriktningen är nästan hek icke-militär, finns en nära samverkan mellanstaten och näringslivet. Rollfördelningenmellan staten och näringslivet i , liksom i ,är ett mellanting mellan dessa två alternativ. Universitet och tekniskahögskolor spelar en central roll för den tekniska forskningen ochutvecklingsarbetet som ett oberoende näringsliv kan repliera mol. 1Förbundsrepubliken finns dessutom olika former för universitets- ellerhögskoleanknulna koncentrationer av närmast instilulskaraktär. De långvarigasatsningar som bl. a. styrelsen för teknisk utveckling (STU) har gjort i olikaformer har i vissa stycken en liknande karaktär. Delsamma kan sägas om delar avden s. k. kolleklivforskningen. Ibåde och har statliga insatser gjorts förnationella teknikutvecklande program. Det svenska informationsteknologi- (1T-)programmet är ell exempel på detta. För tillkommernaturligtvis också dellagande i EG:s forskningsprogram på ramprogramnivå. Somframgått av avsnitt 2 deltar även och svenska förelag i vissa av EG:sforskningsprogram. Vad gäller EG:s nya ramprogram för åren 19901994 ärmålsättningen ett svenskt dellagande på ram program nivå. FörSverige spelar vidare försvarssektoms FoU en betydande industriell roll. Försvenskt vidkommande gäller också all teknisk FoU i relativt stor omfattning harriktals mot de samhälleliga konsekvenserna av den tekniska och ekonomiskautvecklingen. Delta gäller bl. a. byggforskningen. Regeringenanser all den ansvarsfördelning mellan staten och näringslivet som har valts iSverige är ändamålsenlig och om möjligt bör stärkas. Detta innebär att statenhar ansvar för forskamtbildning och gmndläggande forskning, medan näringslivetskak svara för den tillämpade forskningen och utvecklingsarbetet i närakontakt med de kommersiella bedömningarna inom respektive område. Ocksåinom del tekniska området innebär därför förslagen i denna proposition enprioritering av den gmndläggande forskningen. Helt klart är också all dennaforskning även i fortsättningen i huvudsak skak förläggas lill universitet ochhögskolor. I del föregående har redovisats förslag om ett leknikvelenskapliglforskningsråd. Detta skall tjäna som ell nationellt organ för fördelningen avforskningsmedel med denna inriktning. 8.2 Teknisk och naturvetenskaplig forskning och utvecklinginom företagssektom Förelagsseklomslöpande kostnader för FoU-verksamhet uppgick enligt uppgifter lill . Dess utom investerades i byggnader, maskiner och annan utmstning för forskning och utveckling. Kostnaderna för upphandlad FoU, i form av uppdrag och kontant understöd, uppgick lill . Alla länder inom med myckel forskning och utveckling har mer än hälften av denna förlagd till företagssektom. I utförs ca två 82 tredjedelarav ak forskning och utveckling inom denna sektor, vilket är en Prop. 1989/90:90stor andel sett ur ell OECD-perspekliv. Det är också inom företagssektom som destora ökningarna av FoU-verksamheten under 1980-lalet har skett. Vissauppgifter tyder på all tillväxten i förelagens satsningar har bromsals upp ochkanske lill och med stagnerat sista år, vilket regeringenfinner oroande med hänsyn lill den intemationella utvecklingen. FoU-verksamhelenbedrivs lill största delen av företag med mer än 1 000 anställda. Inomtillverkningsindustrin svarar exempelvis de 10 största företagen för närmarehälften av FoU-verksamhelen. Syftetmed FoU-verksamheten inom företagssektorn är naturligtvis till största delenall främja den industriella. av FoU-kostnadema används förproduktutveckling. Storaskillnader föreligger mellan branschema när del gäller rena forskningsinsatser.För läkemedelsindustrin används mer än hälften av forskningsmedlen tillgmndforskning och tillämpad forskning, medan stora branscher, somelektroindustri och transportmedelsindustri, i huvudsak satsar på utvecklingsarbete.Totalt för företagssektom utgör forskningens andel av den totala insatsenav årsverken för forskning och utveckling. 8.3 Forskning och utveckling ett krav för fortsatttillväxt Mångaanser atl del, för att nå en acceptabel tillväxt i ekonomin, ärnödvändigt att industrin lämnar enklare produktion lill förmån för meravancerad, som tillverkning av läkemedel och elektronikprodukter. Enligt dessaär det i denna typ av branscher som med sin avancerade teknik ochvälutbildade arbetskraft bäst kan göra sig gällande. För all nå en position påvärldsmarknaden i dessa branscher krävs dock stora insatser iform av satsningar på forskning och utveckling för att få framkonkurrenskraftiga produkter. () har långtidsutredning undersökt trendernainom svenskt näringsliv och belyst vilka effekter långsiktiga FoU-satsningarhar haft när del gäller tillväxt, produktivitet, lönsamhet ochexportutveckling. Det empiriska materialet är hämtat från finanssta-tislikenför företag åren 1978 -1986 och undersökningen avser drygt 1 150 förelag. Skillnadernai lönsamhet visade sig vara små mellan företag som satsar i stor resp. liten utsträckning på FoU-insatser och inga klara samband kunde fastställas mellan FoU-inlensitelen och lönsamheten på den aggregerade nivån. Däremot fann SIND ett klart positivt samband mellan FoU-inves- teringar och volymtillväxt. Företag som saknade FoU-verksamhet har inte haft någon nämnvärd tillväxt i produktionsvolymen medan den FoU-inlensivasle gmppen har haft en kraftig volymökning. Även om vissa branschavvikelser förekommer måste slutsatsen bli att en allt större del av produktionen i de medelstora och större förelagen kommer alt ske i företag som bedriver FoU-verksamhet och framför allt i de mest FoU-intensiva förelagen. Endast de mestFoU-intensiva förelagen har enligt SIND:s studie lyckats Prop. 1989/90:90bibehålla sin sysselsättningsnivå . Efter en nedgång de förstaåren har sysselsättningen ökat under senare delen av undersökningsperioden.Det finns en stark trend mol att en allt större andel av de industrisysselsattai framliden kommer atl återfinnas i högleknologiska branscher. Skillnadeni produktivitet var dessutom myckel stor mellan förelag med hög respektive lågFoU-verksamhet. har dessutom förelag utan FoU-verksamhet tappatalltmer gentemot de övriga företagen som resurser har förts överfrån lågprodukliva förelag, de som saknar FoU, lill mer högprodukliva, dvs. Slutligen studerade SIND också sambandet mellan FoU-inlensiteloch exportandel. Undersökningsmaterialet visar klart all exportandelensamvarierar positivt med stigande FoU-intensild. Somframgår av SIND:s studie är satsningar på FoU en fömtsättning för attupprätthålla och stärka konkurrenskraften och därmed bidra till en positivutveckling av den svenska ekonomin. Internationella studier pekar dessutom påatt detta kommer att bli allt viktigare då framlidens konkurrenskraft fömtsesligga i all etl företag behärskar flera teknologier eller kombineradeteknologier, som mekanik och elektronik eller optik och elektronik. Detär av stor vikt all den höga andelen forskning och utveckling inom svensktnäringsliv kan upprätthållas och förstärkas under 1990-lalel. Detta är avavgörande betydelse för atl bevara svensk industris konkurrenskraft och därmedtrygga en fortsatt exportledd tillväxt och en full sysselsättning. Medhänsyn till att svensk industri har sin tonvikt på råvambaserad basindustri ochgmndläggande verkstadsindustri saml till den pågående internationaliseringenoch omstruktureringen inom många branscher kommer del alt krävas all bådeinhemska och utländska förelag etablerar ny tillverkning i . Under1980-talet har svenska förelag vuxit kraftigt i ullandel medaninduslrisysselsällningen i har minskal. fanns det ca 100000färre industriarbetare än . Utlandsägda förelags andel av industrin iSverige växer, men i stort sett endast genom uppköp av redan existerandeförelag, och några utlandsägda nyetableringar av FoU och produktion har inteägt mm inom den tillverkande industrin . Dethöga tempot i den tekniska förnyelsen har satt press på förelagen, i förstahand de stora och intemationellt verksamma. Deras produkter är ofta system,innehållande många olika teknologier. För all klara fömyel-sekraven krävs allforskare och annan personal med olika bakgmnd och kompelens samarbetar. Många marknaderfordrar dessutom specialanpassningar av produkterna, vilket kräverutvecklingsarbete, varför det finns en tendens att lokalisera detta nära demest betydelsefulla marknaderna. av behovet av teknisk förnyelse förs vidare till de stora förelagens 84 underleverantörer.Tik den hårdnande konkurrensen bidrar den omslmk- Prop. lureringsom marknadsinlegralionen i driver fram. leveranlöremassynvinkel kan framliden vara hotfull. ochfärre och kräver av sina leverantörer ett allt större tekniskt utveck- lingsålagande.Utvecklingen har gått från all underleverantören inte bara skallsvara för utveckling och produktion av enskilda detaljer i en funktion ulanför hela funktionen. Många mindre och medelstora företag besitter i daginte denna kompelens. Skall en omfattande utslagning undvikas måste landetsFoU-resurser mobiliseras och effektiva kanaler etableras för en efterfrågestyrdförmedling av teknik. Förall skall kunna behålla och attrahera förelagens forsknings-ochutvecklingsavdelningar vilket också har stor betydelse för var produktionenkommer all ulföras krävs all vi kan erbjuda en minst lika god FoU-miljö somvåra konkurrentländer. En hög kvalitet på den tekniska gmndutbildningen och påden tekniskt inriktade forskningen måste förbli viktigastekonkurrensmedel. Avgörandeför fömyelsen av industriell FoU är god tillgång på välutbildade forskare. Delråder en utpräglad knapphet på forskamtbildade tekniker. Del är därförsynnerligen angelägel all stärka forskamtbildningen vid de tekniskafakulteterna. Regeringen föreslår därför, som tidigare framhållits, all detekniska fakultetema skall prioriteras vid övergången från utbildningsbidraglill doklorandtjänsler. Denna övergång föreslås vad gäller de tekniskafakultetema slutföras redan under /91. Kvalitetsfrågomahar fått en allt större betydelse inom industrin och kvaliteten kan vara enavgörande konkurrensfaktor. Kvalitetskravens uppfyllande, som tradilionelllhar baserats på kontroll och inspektion, överförs aktmer tik en aktiv stymingav hela förloppet i etl förelag för all direkt nå felfria produkter, processer,prestationer och tjänster. Behovet av forskning inom kvalilelsstymingsområdelhar uppmärksammats såväl i som intemationellt. Materialteknikidentifieras alltmer som ett nyckelområde i den tekniska och industriellautvecklingen. Kunskap om framställning och bearbetning av olika material samlhur dessa på bästa säll kan användas i kvalificerade produkter ochkonstmktioner har också fåll en allt större betydelse för industri ochsamhällsutveckling. Inombyggsektom är bättre och billigare byggnadsmaterial en av de viktigastefaktorerna för all påverka investerings- och driftskostnaderna. Energiseklomstår inför vikliga omställningar i . Energi kan t.ex. sparas genomlättare konstmktioner i bilar, flygplan och rörliga maskindelar saml bättreisoleringsmalerial i byggnader. Av del totala förädlingsvärdet för Sverigesindustri svarar verkstadsindustrin för ungefär hälften. En nära samverkanmellan malerialframslällning och verkstadsindustrins vidareförädling får alltstörre betydelse. Ettför flera myndigheter gemensamt utredningsarbete har visat att det behövs en förstärkt malerialvdenskaplig gmndforskning som bas för en 85 Regeringen har funnit förslagen om forskning Prop. 1989/90:90utförda av tvärvetenskapliga konsortier särskik intressanta. Med konsortieravses i delta sammanhang dels etl antal specificerade ämnesområden förforskning, dels gmpperingar inom högskolor som skall utföra forskningsarbetet.Medel för dessa konsortier föreslås allokeras via STU och detnaturvetenskapliga forskningsrådet. För ökade satsningar på materiallekniskforskning föreslår regeringen sammanlagt 10 milj. kr. 1990/91, 20 milj. kr.1991/92 och 20 milj. kr. 1992/93 dvs. en bashöjning med 50 milj. kr. Densvenska Iräråvambaserade industrin, dvs. såväl massa- som pappersindustri ärav betydande vikt för landets ekonomi. Regeringen finner det därför angelägelalt nu genomföra en särskild studie av forskningsbehoven inom denna sektor isyfte all trygga denna industris framlid på lång sikt. I utredningen bör äveningå en noggrann kartläggning av del nuvarande FoU-systemels omfattning inomden Iräråvambaserade sektom. Del bör ankomma på regeringen alt utfärda denärmare direktiven för utredningens genomförande. Utredningen bör varaslutförd så atl dess förslag kan behandlas i denpåföljande budgetpropositionen. Ensäker energitillförsel lill rimliga priser är av stor betydelse för svenskindustris konkurrenskraft. Regeringen föreslår i denna proposition fortsatt storasatsningar på energiforskning. Imånga länder sker betydande satsningar på rymdverksamhet. Detta speglaren tro på rymdteknikens långsikliga och viktiga roll för kommunikationer,inventering av jordresurser, miljökontroll, forskning m.m. Detär av vitalt intresse för att vidmakthålla och utveckla den svenskakompetensen på rymdområdel. Inom del europeiska rymdorganel () har beslutfallals om ett utvidgat basprogram vari ingår en ny uppsändningsraket 5,ett rymdflygplan och en rymdsla-lionsmodul . Regeringen hartidigare fatlat beslut om svenskt dellagande i 5 och . Deförstärkta insatsema på rymdområdel, 40 milj. kr. /91, avserdellagande i Columbusprojeklet. Utöver de industri- och Europapolitiska skälsom ligger bakom förslaget om ökade resurser för forskning och utveckling pårymdområdet vill regeringen betona rymdverksamhetens betydelse förkartläggning och övervakning av miljön i ell globalt perspektiv. Regeringenanser, som framhållits tidigare, alt det är myckel viktigt all resurserna förmiljöteknisk forskning ökar. Målen för miljöleknisk forskning och utvecklingär all förbättra kunskapen om hur miljöskador uppkommer och hur de kanbegränsas till ell minimum i industriella processer och produkter. Regeringenanser vidare all miljöhänsyn skall genomsyra all statligt finansierad tekniskforskning. Det är också angelägel all nytt tekniskt kunnande snabbt kommer lillanvändning i produkter och tjänster i samhället i syfte atl minska påfrestningamapå miljön. Förall stimulera och underlätta ell systematiskt arbete med kvalitets- utveckling föreslårregeringen att ett . 1989/90:90lelsulveckling inrättas. Sverigekan, trots stora satsningar, bara bedriva kvalificerad forskning och utvecklinginom ett begränsat antal områden. Den tekniska forskningen är internationelloch många av de banbrytande upptäckterna sker långt från vårt land. Den svenskaindustrins tekniska utveckling är således lill stor del beroende av all vi kanla hem nytt kunnande från utlandet och omsätta detta i nya produkter ochtekniker. Destora internationella företagen har av naturliga skäl lättare all la till sipdenna kunskap, liksom förelag i nära kontakt med högskolan, än ma.iga små ochmedelstora förelag och kommuner utanför högskoleorterna. Detta gäller ocksåinhämtande av forskningsresultat från det svenska FoU-syslemet. Regeringenanser det mycket betydelsefullt att forskningsresultat även sprids lill denmindre och medelstora industrin och tik förelag som inte finns påhögskoleortema. Delsamma gäker de kommunala förvaltningama mnt om i landet.Regeringen föreslår därför att SIND och STU ges i uppdrag all stimuleraframväxten av ell nätverk av teknikkonsulter som kan förmedla kontakter mellanförelag i behov av ny teknik och högskolor, kollekliva forskningsinstitut ochandra företag. Regeringen avser återkomma i denna fråga i den tidigare nämndapropositionen om vissa näringspolitiska frågor. 9 Forsknings- och utvecklingsarbete i Prop-1989/90:90 Tjänstesektornspelar en allt viktigare roll för produktion och sysselsättning. Offentligaoch privata tjänster svarar för ca 2/3 av bmttonationalpro-dukten. Ca 2/3 av deyrkesverksamma (2,7 milj.) arbetar inom tjänstesektom och nästan hela dennuvarande sysselsättningsökningen sker där. Aktuella bedömningar avutvecklingen på pekar på atl tjänstesektom kommer att fortsättaatt öka i betydelse. Tilldrivkraftema bakom utvecklingen av tjänstesamhället hör omstruktureringen iarbetslivet mol en kunskapsinlensiv produktion, en ökande informationshanteringoch datorisering, överföring av verksamheter från likverkningsindustrin ochförändrade konsumtionsmönster. Den kanske viktigaste enskilda förändringsfaklominom både näringsliv och ofTentlig sektor är datoriseringen. BådeofTenlliga och privata tjänster är en central del av välfärden i vårt samhällesom vi inte vill avstå från. kan man säkert hävda att det för de flestamänniskor är väl så viktigt all la i anspråk tjänster som att förbmka varor. Trotstjänsteföretagens och den ofTenlliga tjänsteverksamhetens växande betydelse isamhället är forskning med anknytning lill denna sektor i början av sinutveckling. Den vamproducerande industrin kan stödja sig på breda kunskaperinom naturvetenskap och seklers tekniska utveckling och erfarenheter. Del finnsockså stora investeringar gjorda i forskning om del vamproducerande samhälletsekonomiska, politiska och sociala funktioner. Tjänslesektomsforsknings- och utvecklingsarbete (FoU) måste baseras på en jämförelsevis ung,icke-kvanlilativ beteende- och samhällsvetenskap. Ett gmndläggande arbetebehövs för alt sektorn skall kunna frigöra sig från den vamproducerande seklomsoch del tidigare industrisamhällets synsätt, begrepp och språk och utveckla enegen begreppsapparat, teoribildning och metodik. Det kräver forskningsinsatsersom rör tjänstesektom i dess helhet. Seklomsväldiga bredd rymmer stora skillnader mellan verksamheten i den privata sektornoch i den offentliga, liksom inom var och en av dem. Del gör del nödvändigt attvid sidan om del gemensamma arbetet utveckla en forskning med olika inriktninginom den privata och ofTentliga sektorn.