prop · GD0345 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1989/90:45 om ett nytt avgiftssystem inom livsme(Jelskontrollen 1989/90:45 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet . Iskrivelsen lämnas en redogörelse för utformningen och effekterna av det nyaavgiftssystemet för finansiering av tillsynen enligt livsmedelslagen.Redogörelsen bygger på de ställningstaganden som regering och riksdag gjort (prop.1988/89:68, JoU 14, rskr. Det nya systemet avses träda i kraft den 1 juli1990. 1989/90. 1989/90:45 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , , , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , Skrivelse om ett nytt avgiftssystem inomlivsmedelskontrollen 1 prop.1988/89:68 om livsmedelskontroll föreslog regeringen bl.a. vissa förändringar när det gäller finansieringen av livsmedelskontrollen. Riksdagenbeslutade om den lagiindring som regeringen föreslog för all möjliggöraändringen men ansåg atl det förelåg vissa oklarheter beträffande detföreslagna avgiftssystemet. ansåg det angeläget att regeringen i enskrivelse gav närmare information om systemels utformning och effekter samt altriksdagen bereddes tillfälle att anlägga synpunkter på ett mer utarbetat ochdetaljerat förslag än vad som då förelåg (JoU 14, rskr. Regeringenuppdrog åt atl i samråd medriksrevisionsverket (RRV) närmare utarbeta ett avgiftssystem i enlighet med deprinciper som angavs i regeringens proposition. Livsmedelsverketredovisade sitt förslag i rapporten - rapport om ell nyttavgiftssystem - till regeringen . Verkets förslag bygger på enrapport som har utarbetats av en projektgrupp med representanter för olikaintressen. förslag bör fogas som bilaga 1 till protokollet idetta ärende. Som bilaga 2 bör fogas RRV:s samrådsytlrande. Som bilaga 3 börfogas projektgruppens rapport och som bilaga 4 projektgruppens sammansättning. Livsmedelsverkelsförslag har remitterats. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av deras yttranden bör fogas som bilaga 5 lill protokollet idetta ärende. 1den s. k. kontrollkungörelsen regleras hur stora kostnader för provtagning ochlaboratorieundersökningar sorn miljö- och hälsoskyddsnämnden har rätt attårligen belasta ett livsmedelsföretag med. Beloppen är differentierade medhänsyn till olika branscher och storieken på företagen. Det förhållandet attdet finns ett kostnsidstak knutet till varje företag påverkar Då hygienkontrollens mikrobiologiska analyser är Skr. betydligtbilligare än de laboratorieundersökningar som behövs för kon- 1989/90:45troll av redlighet, tenderar kommunema att inrikta sin kontroll mot justhygienkontroll. Redlighelsanalyserna är ibland så dyra att då sådana prov tasriskeras att kostnadstaket överskrids. Kontrollkungörelsenmöjliggör ett totalt uttag för provtagningsundersökning på totalt ca 60 milj.kr. (kostnadsnivå ). Det totala kostnadsuttaget somföretagen belastas med är emellertid endast ca 25 milj. kr. Det lågaavgiftsuttaget beror delvis på avgiftssystemets konstmktion. Med ettkostnadstak för varje företag är det omöjligt atl utföra alla typer avprovtagningar och undersökningar som kontrollen kräver. Sammantagetkan det konstateras att avgiftssystemet är olyckligt konstmeratmed hänsyn till syftet och ambitionen. Med nuvarande avgiftssystem tenderarredlighetskontrollen att bli eftersatt som den totalatillsynsaktiviteten i form av provtagning är påfallande låg i förhållande tillvad som är teoretiskt möjligt även med nuvarande avgiftssystem. 3 Ett nytt avgiftssystem 3.1 beslut om livsmedelskontrollen Riksdagenbeslutade (prop. 1988/89:68, JoU 14, rskr. 263) om en skärptlivsmedelskontroll i enlighet med regeringens förslag. Beslutet innebär enhöjning av ambitionsnivån framför allt vad avser redlighetskontrollen, endelvis annan form och inriktning av kontrollen samt en klarare och delvisändrad ansvarsfördelning mellan tillsynsmyndigheterna. Såsom regeringenredovisat i nämnda proposition har nuvarande avgiftssystem visat sig ha vissa allvariigabrister. Med den nya inriktningen av och ambitionsnivån förlivsmedelskontrollen är systemet än mindre ändamålsenligt. Mot den bakgmndenredovisades avsikten att ersätta det nuvarande avgiftssystemet med ett nytt. a. regeringens lagförslag till en ny paragraf, 29 a§, i livsmeddslagen(1971:511). Genom denna lagändring (SFS 1989:461) bemyndigades regeringen ellerden myndighet regeringen bestämmer att föreskriva om avgiften för en myndighetsverksamhet enligt livsmedelslagen eller föreskrifter som meddelats enligtlagen. Vidare bemyndigades regeringen att föreskriva att kommun skall ombesörjauppbörden av avgifter för den statliga tillsynen. 3.2 Principerna för ett nytt avgiftssystem Enfast åriig avgift bör tas ut av varje livsmedelshanterande förelag. Avgiftenskall avvägas så att den motsvarar kontrollkostnaden för företaget på någraårs sikt. För etl enskilt år kan dock kostnaden bli såväl högre som lägre änföretagets åriiga avgift. Ett avgiftssystem med fasta åriiga avgifter möjliggöremellertid omprioriteringar bl. a. på så sätt att insatser- na i enskilda företag kanvarieras från tid till annan. Ett sådant system Skr. underiättar också förmyndigheterna att genomföra större samordnade /90:45 insatser, som t. ex. projektinrikladkontroll. Med en fast avgift på den nivå som är möjlig all la utges ett utrymme att mer än fördubbla tillsynsverksamheten. 1 kombination medett större utnyttjande av företagens egentillsyn kommer detta att medge deskärpningar av kontrollen som har beslutat om. Del ger ocksåbetydligt större möjligheter att utöva en verkningsfull och skärptredlighetskontroll. Livsmedelsverketfår, till följd av beslut, det direkta tillsynsansvaret för flerföretag än . Del rör sig om företag med en komplex verksamhet eller spridning av produkterna. I dessa fall kommer livsmedelsverket också atlvara den myndighet som lar ut tillsynsavgift. Dämtöverkommer också livsmedelsverkets roll som central tillsynsmyndighet attförstärkas. Det gäller bl. a. i fråga om service till miljö- och hälsoskyddsnämnderna,informationsverksamhet och metodutveckling. Resursförstärkningen för denna ökadeverksamhet har av beslutats till 9 milj. kr. Beslutetinnebär att även denna verksamhet, som är direkt kopplad tillkontrollverksamheten och reformeringen av denna, skall avgiftsfinansieras. Föratt finansiera denna förstärkning bör alltså 9 milj. kr. av avgiftsmedlen förasöver till livsmedelsverket. Ianledning av livsmedelsverkets förslag har remissinstanserna också uttalat sigom principerna för avgiftssystemet och dess utformning. Huvuddelen av dessa tillslyrkerprinciperna. Vissa företrädare för handeln avstyrker dock förslaget i desshelhet. avstyrker avgiftsfinansiering avlivsmedelsverkets resursförstärkning och är negativt till överföringen frånkommunerna till livsmedelsverket. anser att fasta avgifterför tillsyn är alt föredra framför röriiga och att det vore lämpligt med ensamordning av olika typer av avgifter inom närliggande områden,miljöskyddstillsyn m.m. 3.3 Det totala avgiftsuttagei; Mittställningstagande: Det totala avgiftsuttaget bör uppgå till 81 milj. kr. Dettaär beräknat i kostnadsläget vid systemets införande. Jag har således inkluderaten kostnadsuppräkning av det tidigare nämnda avgiftstaket. Vidare har jaginkluderat en kompensation för mervärdesskatt och en ersättning för upprättandeav kontrollprogram. Livsmedelsverketsförslag överensstämmer med mitt ställningstagande. Remissinstanserna:Majoriteten av remissinstansema kommenterar inte den sammanlagda avgiftensstorlek. GrossistförbundetSvensk handel anser att gmnderna för uppräkningen av beloppen är oklara ochförefaller schablonmässiga. anser att avgifterna intebör sättas högre än vad som anges i propositionen. Flera remissinstanser anseralt avgiften får karaktären av en skatt om kontrollinsatsen inte för varjeföretag direkt motsvarar avgiftsuttaget. Skälenför mitt ställningstagande: 1 prop. 1988/89:68 om livsmedelskontroll angavregeringen att det i:otala avgiftsuttaget skulle uppgå till 60 milj. kr.Beräkningen var gjord efter det avgiftsuttag som var möjligt i En uppräkning av beloppet med 6 milj. kr. aktuelltkostnadsläge bör göras. Det totala avgiftsuttaget bör också inklu- 1989/90:45 derakompensation för den mervärdesskatt som kommunerna betalar för laboratorietjänsteroch som de inte kan få ersättning för på annat sätt. Kompensationsbeloppel harav livsmedelsverket uppskattats till 10 milj. kr. Då arbetet med att fastställakontrollprogram har ett nära samband med tillsynsarbetet bör avgiften för dessaprogram utgöra en del av den årliga kontrollavgiften. Den beräknadegenomsnittliga kostnaden fördetta arbete är 5 milj. kr. , motsvarande 7%av kontrollavgiften. Företagens avgifter bör därför räknas upp . Meddessa uppräkningar uppgår det totala avgiftsuttaget till 81 milj. kr. Delta harockså varit livsmedelsverkets utgångspunkt. Summan av avgifterna för olikaförelag har av livsmedelsverket beräknats till 8184 milj. kr. Med tanke på denosäkerhet som är ofrånkomlig anser jag att livsmedelsverkets beräkningär rimlig. Avgifterna bör vid behov justeras, så alt avgiftsuttaget blir detavsedda, nämligen 81 milj. kr. Vissaremissinstanser har ifrågasatt om inte avgiften får karaktär av skatt med denföreslagna konstruktionen. Jag vill därför understryka atl varje företagsammantaget under de år som kontrollen utförs skall erlägga en avgift som moisvararkontrollkostnaden, men att avgiften för ett enskilt år kan komma att över-eller underskrida det årets kostnader. 3.4 Indelning av kontrollobjekten i olika avgiftsgrupper Mittställningstagande: Rapportens inddningsgmnder i avgifisgmpper skall i huvudsaktillämpas. De överensstämmer väl med de grunder som anges i propositionen och iriksdagsbeslutet. skall närmare utforma de olika huvudgmppernaoch klasserna, bl. a. mot bakgmnd av vad remissinstanserna har anfört.Revideringar bör göras löpande. Livsmedelsverketsförslag: Indelningen, och därmed avgiftsuttaget, baseras på den påverkan frånhygienisk synpunkt och från redlighetssynpunkt som olika led och företag ilivsmedelskedjan här på de konsumtionsfärdiga produkterna och som medför skildakontrollbehov. Det skall alltid vara det totala kontrollbehovet som styravgiftsuttaget. Verksamheterna delas in i fyra huvudgrupper: Industrielltillverkning och beredning av livsmedel Inomhuvudgmpperna görs en indelning i klasser som grundar sig på företagensomsättning och i vissa fall årsarbetskraft. För anläggningar som sysselsätterhögst en årsarbetskraft bör tillsynsmyndigheten få besluta om kontrollavgiftupp till det annars lägsta beloppet. Slutligen anser livsmedelsverket att denobligatoriska egentillsynen får stor betydelse för behovet av insatser fråntillsynsmyndighetens sida. Förslaget innebär därför att den årliga avgifteninte differentieras mellan olika gmpper i den utsträckning som annars hadeblivit fallet. Företag inom den industriella tillverkningen får exempelvis ennågot lägre avgift än eljest. Remissinstanserna:Flera remissinstanser anser gruppindelningen vara Skr. Några instanser har emellertid synpunkter på indelningen. Bl.a. Grossistförbundel anser atl handeln får slå för en oproportioneriigt stordel av det totala avgiftsuttaget i jämförelse med livsmedelsindustrin. 3.5 Avgift när livsmedelslokal godkänns m. m. Mittställningstagande: förslag om godkännande av livsmedelslokal m.m.är väl avvägt. Det ankommer på livsmedelsverket att besluta i dessa frågor. Livsmedelsverketsförslag: Avgiften vid godkännande bör bestämmas med utgångspunkt i dengruppindelning och de avgifter som föreslås för den årliga kontrollavgiften. Etlbelopp motsvarande en årlig kontrollavgift bör tas ut vid godkännande av en nylivsmedelsanläggning. Vid godkännande av väsentlig ombyggnad bör en kvarts halv avgift tas ut. Äventillstånd till livsmedelshantering kan betraktas som en form av godkännande ochbör därför avgiftsbdäggas med utgångspunkt i de administrativa kostnaderna förärendet. Remissinstanserna:Endast ett fåtal remissinstanser har berört frågan. Etl par miljö- ochhälsoskyddsnämnder anser atl det i fråga om avgift för tillstånd lilllivsmedelshantering bör tillämpas en enhetstaxa i hela riket. 3.6 Tidpunkten för ikraftträdande Mittställningstagande: En förordning med närmare bestämmelser om ett nyttavgiftssystem skall träda i kraft . Livsmedelsverketsutgångspunki: har varit att förordningen skall träda i kraft den 1 januari1990, eftersom detta var den tidpunkt som regeringen angav i propositionen.Livsmedelsverket har dock föreslagit vissa övergångsåtgärder för . Remissinstanserna:Många remissinstanser anser att det inte är realistiskt att införa det nyaavgiftssystemet . De anser att alltför storainformations- och utbildningsinsatser krävs för att avgiftssystemet skallkunna fungera i enlighet med förslaget saml att personal för att utförakontrollerna skulle saknas i många kommuner. Ikraftträdandet bör skjutas uppett halvt eller . anser exempelvis att systemet bör trädai kraft . a. anser att avgiften underdet första året skulle innebära en form av beskattning, då kommunerna på gmndav bristande resurser inte kommer att kunna sköta kontrollen i en omfattning sommotsvarar avgiftsuttaget. Skälenför mitt ställningstagande: Såväl myndigheterna som förelagen bör i god tidföre avgiftssystemets ikraftträdande känna till hur systemet är konstmerat.Miljö- och hälsoskyddsnämnderna måste också ges tid att bygga upp erforderiigaresurser. Intressentema har visserligen känt tillinnebörden i regeringens förslag, men kan inte fullt ut . , förbereda sig innanbeslut har fatlats. För att avgiftssystemet och den därtill knutnalivsmedelskontrollen skall komma att fungera tillfredsställande i allakommuner vid ikraftträdandet anser jag att systemet bör träda Det är min avsikt att så snart det är möjligt Skr. medhänsyn till behandling av denna skrivelse föreslå regering- 1989/90:45 enatt besluta i enlighet härmed. 3.7 Kommunernas redovisning till livsmedelsverket Mittställningstagande: Kommunerna skall betala in av influtna medel tilllivsmedelsverket. Övergångsvis skall emellertid föras över tilllivsmedelsverket. Livsmedelsverketsförslag: Kommunerna skall betala in av influtna medel tilllivsmedelsverket. 1etl särskilt yttrande till projektgmppens rapport anser vissa kommunalaföreträdare att det vore en förenkling av transfereringen av avgiftsmedel frånkommunerna till livsmedelsverket att, vid de årliga överläggningarna mellanregeringen och om den kommunala ekonomin, ett beloppmotsvarande i propositionen angivna 9 milj. kr. tillfördes den statliga sidan.Livsmedelsverket skulle då kunna få 9 milj. kr. som ordinarie budgetmedel. Remissinstanserna:Det särskilda yttrandet har fått stöd av flera remissinstanser, bl a.Kommunförbundet. Dessa anser bl.a. att överföringen från kommunerna tilllivsmedelsverket medför en extra arbetsinsats för kommunerna och därmed enextra kostnad. Skälenför mitt ställningstagande: Den av beslutade förstärkningen avlivsmedelsverkets resurser till följd av den skärpta livsmedelskontrollenuppgår till 9 milj. kr. Detta belopp utgör av det beräknadesammanlagda avgiftsuttaget på 81 milj. kr. Finansieringen bör ske genom attkommunerna betalar in av de avgifter som inflyter. Eftersom relativtstor osäkerhet råder om det verkliga avgiftsuttaget i förhållande lill det beräknade, bör såväl avgiftema som den procentuella andel som skall förasöver till livsmedelsverket för att finansiera den centrala förstärkningen avkontrollen revideras fortlöpande. Överföringenfrån kommunema lill livsmedelsverket kan enligt livsmedelsverkets förslagbegränsas till en inbetalning . är det nödvändigt förlivsmedelsverket alt från kommunerna få en redovisning avseende influtnaavgifter, för att kunna fastställa rätt avgiftsnivå. Det merarbete som självainbetalningen innebär för kommunerna blir därför försumbart. Somjag har redogjort för anser jag att ikraftträdandet av avgiftssystemetbör skjutas upp till . Detta får emellertid inteinnebära någon försening av reformen i övrigt. resursermåste alltså förstärkas redan fr.o.m. såsom regeringenföreslog budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 11, JoU 12, rskr:156) och i propositionen om livsmedelskontrollen. De förslagen fömtsatteemellertid att avgiftssystemet skulle träda i kraft den 1 januari 1990.Erforderliga resurser får ställas till livsmedelsverkets förfogande genomöverskridande av verkets anslag /90. För att finansiera dennaförstärkning av livsmedelsverkets resurser redan under del första halvåret1990 anser jag att överföringen till verket fr. o. m. den 1juli 1990 av ca I -bör Skr. uppgå till avinflutna avgifter. Därmed kommer livsmedelsverkets 1989/90:45 resursförstärkningatt avgiftsfinansieras såsom avsett, som reformen inte försenas utangenomförs i den takt som regering och riksdag tidigare angett. 4 Effekter av avgiftssystemet Somtidigare nämnts innebär förslaget att företagen indelas i gmpper enligt delvisnya gmnder. De nya avgiftsgmpperna blir därför inte identiska med dagens. som enligt förslaget kommer att tillhöra gmpp 1 - 3 innebärförslaget följande. grupp1, industriell tillverkning och beredning av livsmedel - möjligtuttag per företag enligt nuvarande regler . - uttagper företag enligt förslaget 1 . Det totala avgiftsuttaget för denna gmpp kommer enligt förslaget att bli 17,7milj. Det möjliga totala uttaget för dessa förelag enligt nuvarande systemredovisas inte i utredningen. grupp2, parti- och detaljhandel - möjligt uttag per företagenligt nuvarande regler 1 500- . - uttag per företag enligtförslaget partihandel 1 500 - . Detmöjliga totala avgiftsuttaget för dessa företag enligt nuvarande system uppgår tillca 27 milj. kr. Enligt förslaget kommer det totala uttaget för gmpp 2 att uppgåtill 30,4 milj. kr. - möjligt uttag per företagenligt nuvarande regler 1 . - uttag per företag enligtförslaget . Det möjliga totala avgiftsuttagetför dessa förelag enligt nuvarande systemuppgår till 37,1 milj. kr. Enligt förslaget kommer det totala uttaget för grupp3 att uppgå till 33-36 milj. kr. Tillräckligtunderlag saknas enligt livsmedelsverket för alt lämna förslag om årsavgiften förgrupp 4, vattenverken. kommer att besluta om en nyvattenkungörelse. Efter detta räknar verket med att på ett tillfredsställandesätt kunna bedöma kontrollbehovet vid vattenverken och därmed nivån på årsavgifterna. kommer den lägsta avgiften för grupp 13 att vara . Avalla kontrollobjekt kommer enligt beräkningarna att betala denna lägstaavgift. Kostnaden för dessa företag kommer således att bli liten. Livsmedelsverketsberäkning av årliga kontrollavgifter bör fogas som bilaga 6 till protokollet idetta ärende. 5 Hemställan l', Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om ett nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hanshemställan. 1989/90:45 Dnr 2563/891989-06-26 Redovisning av uppdrag i fråga om viss avgiftsfinansieringav livsmedelskontrollen Regeringenuppdrog ål livsmedelsverket att utreda och lämna förslag om hurett nytt system i fråga om årlig kontrollavgift, godkännande av livsmedelslokaloch fastställande av kontrollprogram bör utformas. Förslaget skulle utarbetas isamråd med (samrådsskrivelse bifogas) och redovisas senastden . Det nya systemet skall tillämpas från . tillsattei febmari en projektgrupp för beredningen av de frågor som omfattas avuppdraget. En extern konsult har anlitats för den närmare utformningen avuppbörden av den årliga avgiften och vidareföringen av vissa medel frånkommunerna till livsmedelsverket. Projektgmppen redovisadesitt uppdrag till livsmedelsverket (rapporten bifogas). Denbegränsade tid som därefter stått till verkets förfogande har inte medgivitnågon remissbehandling. Projektgmppens sammansättning har emellertid varitsådan att synpunkter från olika intresseområden kunnat vägas in. Gmppensförslag har under hand stämts av mot näringsrepresentanter ochorganisationsföreträdare. Detta samrådsförfarande har inte varit fullständigt,utan utförts i den omfattning som varit möjlig inom ramen för den begränsadetid som stått till förfogande. , somansluter sig till projektgmppens förslag, får anföra följande. Enligt statsmakternasbeslut skeill det totala uttaget av årliga avgifter vara ca 60 milj. kr. Meduppräkningar enligt föreliggande förslag blir det totala uttaget 81 milj. kr. Idet uppräknade beloppet ligger 5 milj. kr. för fastställande avkontrollprogram. I övrigt motsvarar beloppet det uttag som skulle ha varitmöjligt med det hittillsvarande avgiftssystemet. Detta innebär ocksåatt kostnader för sådana ytterligare prov som måste tas som uppföljning av ejgodkända prov liksom inte skall ingå i den åriiga kontrollavgiften. Avgiftsbeloppen iförslaget har saitts så att det sammanlagda fakturerade beloppet kommer att bli84 milj. kr. För vissa gmpper av tillsynsobjekt är det statistiska underiagetsådant att antalet objekt och objektens storiek bara har kunnat beräknas igrova termer. Det innebär att osäkerheten i beräkningarna är betydande.Livsmedelsverket bedömer alt måttet på osäkerheten bör sättas till ± 20 milj.kr. Enligt konsultrapporten(bilaga till projektgruppens rapport) kan de Skr. föriuster som uppstår pågrund av obetalda avgifter beräknas lill . En 1989/90:45 förutsättning föratt föriusterna skall kunna hållas på denna begränsade nivå är enligt konsultenatt den skärpta livsmedelskontrollen med hjälp av bred information accepteras isamhället. Motovanstående bakgrund bedömer livsmedelsverket att det bör innebära tillräckligsäkerhet om vidareföringen av medel från kommunerna till livsmedelsverket skermed av de belopp som. flyter in till kommunerna. Ikonsultrapporten fömtsätts att livsmedelsverket sköter uppbörden av de årligakontrollavgifterna från de objekt som faller under verkets direkta tillsynsansvar.Den uppbörden behandlas därför inte i konsultrapporten. Också projektgruppenförutsätter detta. avser att utarbeta en rutin för den egnauppbördsverksamheten. 1 tillämpliga delar bör den ansluta lill uppläggningen avden kommunala uppbörden. År1990 måste på många vis bli ett prövoår vad gäller det nya avgiftssystemet.Livsmedelsverket avser därför alt i samråd med riksrevisionsverkel och Kommunförbundetgöra en utvärdering. Tillräckligtunderlag saknas för atl lämna förslag om årsavgiften för vattenverken.Livsmedelsverket remissbehandlar ett förslag till nyvattenkungörelse. Efter detta räknar verket med alt på ett tillfredsställandesätt kunna bedöma kontrollbehovet vid vattenverken och därmed nivån påårsavgifterna. Till dess årsavgiften bestämts bör den nuvarande principen kunnatillämpas, nämligen att kostnaderna för provtagning och undersökning skallersättas av den vars verksamhet provtagningen och undersökningen avser. Styckningoch charkulerivamtillverkning hänförs i förslaget till grupp 1, industrielltillverkning och beredning av livsmedel. Vissa stycknings- och charkuterianläggningarfungerar som integrerade delar av ett slakteri. För slakterierna utgårbesiktningsavgift enligt en särskild köttbesiktningstaxa. Köttbesiktningsorganisationenoch dess finansiering är föremål för översyn. Frågan om avgiftför de integrerade anläggningarna bör tas upp i samband med att verket tarställning till hur köttbesiktningen bör ordnas . Ifråga om de insatser som behövs för att genomföra avgiftssystemet vill livsmedelsverketanföra följande. Deövergångsmtiner som föreslås för fömtsätter informationsinsatser från bl.a.livsmedelsverkets sida . beslut innebäratt regeringen skall återkomma till med en särskild redovisning omavgiftssystemets utformning och effekter. skall beredas tillfälle attanlägga synpunkter på de förslag som redovisas. Kostnadernaför utbildning och information med anledning av övergången till den förändradelivsmedelskontrollen och det nya avgiftssystemet har i konsultrapportenberäknats uppgå till nästan 6 milj. kr. Av detta belopp faller ca . Beloppet avser kostnader för framtagande av trycksaker, resoroch traktamenten i samband med