prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — Fördelningenav löntagarfondernas enskilda placeringar är avgörande för aktieportföljernasavkastning. Rent teoretiskt skulle en löntagarfond kunna uppnå en avkastningsom motsvarar den genomsnittliga avkastningen på börsen genom att fördelafondens aktieinnehav på alla börsföretag i proportion till respektive företagsandel av börsens totala marknadsvärde. Av naturliga skäl koncentrerarlöntagarfondstyrelserna sitt aktieinnehav till ett begränsat antal företag.Detta medför att fondernas avkastning kan avvika från den genomsnittligaavkastningen på börsen. En grov bild av löntagarfondernas koncentration avaktieinnehavet erhålles genom att studera fördelningen på olika branscher. Branschfördelningenav löntagarfondernas aktieinnehav (AI + All-Iis-torna) vid utgången av år 1989framgår av tabell 6. Tabell 6 Löntagarfondernas aktieinnehav (marknadsvärden)den 31/12 1989 fördelat efter bransch och uttryckt i procent av del totalaaktieinnehavet. ' Veckans Affärers branschindex (Al + All). Detfinns stora skillnader mellan de enskilda löntagarfonderna vad gällerbranschfördelningen. Av tabellen framgår emellertid att löntagarfondernasammantaget ligger relativt nära branschfördelningen på . 1tabell 7 visas förändringen, uttryckt i procentenheter, av löntagarfon dernas aktieinnehav i olika branscher mellan utgången av 1988 och ut gången av 1989. Den högra kolumnen, dvs. förändring av branschfördel ningen på , visar storleken på branschförändringar till följd av värdeförändringar i den totala aktiestocken för olika branscher mellan de två tidpunkterna. Tabell7 Förändring av branschfördelning i löntagarfondernas marknadsvärderade Skr. 1989/90: 137 aktieportföljer mellan 31/12 1988 och 31/121989 uttryckt i procentenheter. av bransch-fördelningen på 1 -4,5 -0,5 -3,5 -0,5 -0,5 -0,5 -5,5 -0,5 'Enligt (AI + All). Tabell7 visar att Sydfondens minskning av branschandelen för skogsindustri utgjordeden största enskilda förändringen. Denna minskning kan ses mot bakgrund av denstora andel som skogsindustri utgjorde i Sydfondens aktieinnehav vid utgångenav . Settöver alla branscher hade störst förändring avbranschfördelningen. Förändringen innebär att aktieportJÖljens samman-.%ältninghar närmat sig börsens. Detkan noteras att för löntagarfonderna sammantaget ligger förändringarnarelativt nära förändringarna på . uppvisarrelativt små förändringar. Avspecialmotiveringen till 34 § APR framgår bl.a. "För att understryka attstyrelsernas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktiga placeringar avspekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav på långsiktighet.Detta krav bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskiltfall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav, om omständigheternamotiverar en försäljning. Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte påett mera varaktigt innehav." Någon gräns för omsättningens storlek angesinte i APR. Föratt få en uppfattning om fondernas omsättning av värdepapper jämfört medomsättningen av de aktier som noterats på AI- och AII-listorna haromsättningskvoter beräknats för löntagarfondernas portföljer. Som utgångspunktför en jämförelse tas omsättningskvoten på , dvs. kvotenmellan börsomsättningen och börsvärdet . Denna kvotuppgick till 0,15. Omsättningskvoterför fonderna har beräknats på följande sätt. Sum man av fondernas köp och försäljningar har minskats med rekvirerat belopp. Den erhållna summan har halverats för att få 327 jämförbarhet med börsens kvot där varje avslut består avett köp och en Skr. 1989/90:137 motsvarande försäljning. Därefter har summanrelaterats till fondemas Bilaga 11 marknadsvärderade tillgångar vid utgångenav året. Fondernas omsättningskvoter framgår avnedanstående uppställning. I II III IV V I-V 4:eAP- oms 1989 0,12 0,14 0,31 0,21 0,13 0,17 0,10 0,15 1988 0.22 0,16 0.34 0,22 0,18 0,22 0,12 0,19 Samtliga fonder uppvisade, i likhet med börsen, en lägreomsättningskvot 1989 jämfört med . Omsättningskvoten för löntagarfondernasammantaget låg 1989 ungefärligen i paritet med börskvoten. Det kan konstaterasatt hade en omsättningskvot som låg betydligt över både övrigafonders kvoter och börskvoten. Av årsredovisningen för framgåratt "Trefonds innehav av börsnoterade aktier har förändratstill att mera påminna om Affärsvärldens Generalindex, dvs. Denna förändring innebär att fondens aktieportfölj har mindresannolikhet att avvika från den genomsnittliga börsutvecklingen. I proposition 1987/88:11 föreslogs att Qärde fondstyrelsenoch löntagarfondstyrelserna skulle få rätt att placera medel som styrelsemaförvaltar i standardiserade köp- och säljoptioner. Efter riksdagsbehandling avpropositionen medgavs endast fjärde fondstyrelsen sådan rätt. Löntagarfondstyrelsernahar därmed inte rätt att placera medel i köp- eller säljoptioner. Ingenlöntagarfondstyrelse har placerat medel i standardiserade köp ellersäljoptioner. Sydfonden och Mellansvenska löntagarfonden styrelser har under1989 ställt ut köpoptioner på aktier som ingår i respektive fondstyrelsesaktieinnehav. Utställande a\ köpoptioner regleras inte i APR. 1riksdagens behandlingen av proposition 1987/88:11, berördes inte frågan omutställande av köpoptioner i eget aktieinnehav. Det förhållandet att utställande av optioner i egetaktieinnehav varken regleras i APR eller varit föremål för diskussion ilagstiftningsärenden angående APR leder till slutsatsen att ett sådantförfarande inte strider mot APR. Ett ytterligare argument för ett sådantsynsätt är att lagstiftaren vid tillkomsten av löntagarfonderna och vid senareändringar gett uttryck Jör uppjattningen att löntagarjonderna skall verka på iprincip samma villkor som övriga aktörer på den svenska aktiemarknaden. Itablån nedan visas fondemas engagemang i onoterade företag, inklusive Bilaga11 årets kapitelskott, vid utgången av 1989. (Anskaffningsvärden, miljonerkronor.) Avlöntagarfondemas sammanlagda engagemang i onoterade företag stod' Fond Väst ochMellansvenska löntagarfonden tillsammans för cirka två tredjedelar. Ettytterligare mått visas i följande tablå där de enskilda fondernas totala engagemangi onoterade företag ställs i relation till fondernas totala marknadsvärderadetillgångar den 31/12 1989. Ovanståendetablåer visar att löntagarfondemas sammanlagda engagemang i onoterade företagvar nästan lika stort som Qärde AP-fondens sett i relation till tillgångarna.Detta trots löntagarfondemas betydligt kortare verksamhetsperiod. Fondernaskall, enligt APR, huvudsakligen placera sina till- gångar på aktiemarknaden.Fonderna behöver emellertid hålla en viss likviditet. Storleken på dennabestäms utifrån ett antal faktorer, t.ex. outnyttjat disponibelt kapital ochden beredskap för aktieköp och löpande utgifter som fonden anser sig behöva ha. År1990 är som löntagarfonderna tilldelas nytt gmndkapital och vidutgången av febmari detta år hade löntagarfonderna, utom Mellansvenskalöntagarfonden, rekvirerat det fulla rambeloppet. Defonder som har rekvirerat det maximala beloppet måste finansieraköp av nya aktier antingen genom att använda likvida medel eller genomförsäljning av existerande aktieinnehav. En väl genomtänkt'likviditetsplanering blir därmed en viktig beståndsdel i fondstyrelsernas placeringspolicy. Mellansvenska löntagarfondens outnyttjade disponiblamedel, I , har inte inräknats (månadsmått) , 1988och 1989 framgår av följande tablå (): 22 1989/90. 1989/90:137 Bilaga 11 Dengenomsnittliga likviditeten i relation till de totala marknadsvärderade tillgångamavid årets slut motsvarade för respektive fond följande procentsats: 10,7,8, 9,6, 3,1,3, 3,7,14, 3,3,4, 5,5,7, Detkan konstateras att Mellansvenska löntagarfonden inte har samma behov avlikvida medel som övriga löntagarfonder pga. tillgången på outnytQadedisponibla medel. 8 Andelar av aktiekapital och röstetal Innehavav aktier i aktiebolag som inte är inregistrerade vid , dvs.förutom onoterade även bolag på OTC-listan, väntelistan samt "övrigaofficiella noteringar", begränsas inte i APR. Om en fond har flera aktieri ett icke börsregistrerat bolag än det som motsvarar begränsningen i lagenoch bolaget därefter blir börsregistrerat, behöver fonden inte säljaöverskjutande aktier. Enligt specialmotivering till 37 § APR i prop 1983/48:50tar reglema "sikte på situationen vid förvärvet". Däremotbegränsas fondemas aktieinnehav i ett och samma börsnoterade företag (dvs AI-och A2-listoma) i 37 § APR. Utformningen av begränsningsregeln innebär att detsammanlagda röstetalet för hela allmänna pensionsfonden inte får uppgå till 50procent av det sammanlagda röstetalet i börsnoterade aktiebolag. I samband medinförandet av en femte AP-fond ändrades 37 § och en löntagarfondstyrelse fårfr. inte förvärva så många vid fondbörsen inregistreradeaktier i ett aktiebolag att röstetalet uppgår till eller mer avröstetalet för samtliga aktier i bolaget (tidigare ). I det fall enlöntagarfondstyrelses aktieinnehav i ett börsnoterat bolag den 1 juli 1988överstiger men inte uppgår till av det sammanlagdaröstetalet i bolaget får löntagarfondstyrelsen enligt prop 1987/88:167"även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktiema ibolaget". Påsikt skall dock, enligt propositionen, de fondstyrelser som vid tid punkten för regelförändringen hade ett aktieinnehav där röstetalet uppgick till eller mer eftersträva "att deras aktieinnehav kommer att rymmas inom de gränser som föreslås". Det kan konstateras att Tre fond Invest och Mellansvenska löntagarfonden vid utgången av 1989 har sådana äldre aktieposter som överstiger nu gällande gränser för de enskilda fondslyrelsema. FörQärde och femte fondstyrelserna är motsvarande begränsning högst Skr.1989/90: 137 av röstetalet för samtliga aktier i ett och samma bolag. Ingetöverskridande av begränsningsregel i 37 § APR har konstaterats vid åretsbokslutsdatum. 1 det fall en fondstyrelse, vid utgången av 1989, haderöstandelar som översteg den i lagen angivna gränsen var anledningen antingenatt företaget vid köptillFället inte var inregistrerat vid fondbörseller att förvärvet av aktierna skedde före 1/7 1988. ökatinflytande och delaktighet för löntagarna var en målsättning som starktframhävdes i den proposition som låg till gmnd för APR. Varken i APR eller iförarbeten till APR behandlas löntagarfondsstyrelsernas medverkan fömtom iregeln om expeditionsbeslut i 38 §. Enlöntagarfondstyrelse ska enligt 38 § APR "på begäran av en lokal fackligorganisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen har förvärvat aktiereller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncern, dess svenska dotterbolagöverlåta åt organisationen att för högst i sänder utöva rösträtt förhälften av aktiernas röstetal". Häravföljer ett krav på styrelsema att informera de lokala fackliga organisationernaom att fonden innehar aktier för vilka rösträttsöverlåtande kan begäras enligt38 § APR. Samtligalöntagarfondstyrelser har informerat de lokala fackligaorganisationerna om möjligheten att begära rösträttsöverlåtande vid ordinariebolagsstämma. Detta framgår av tabell 8. Tabell 8 Rösträttsutnyttjande vid bolag därrösträttsöverlåtelse varit möj lig I II III IV V I-V Antal bolag med lokal facklig organisation där ordinariebolagsstämma avhållits Antal bolag där rösträttsövertelse har skett rösträttsöverlåtelse 2 1 4 3 O 10 Andelen bolag medlokal facklig organisation där rösträttsöverlåtelse har skett för åren 1988 och1989 framgår av följande uppställning: Detkan konstateras att det aktiva informationsarbetet har Skr.1989/90: 137 medfört alt andelen röslrältsöverlåtelser har ökat väsentligtjämfört tned Bilaga 11 . Andelen understiger inte förnågon enskild fondstyrelse. Fjärdefondstyrelsen har, enligt APR, ingen skyldighet att överiåta rösträtt till delokala fackliga organisationerna. Fondstyrelsen har dock med stöd av enspecialbestämmelse i aktiebolagslagen regelmässigt alltsedan starten erbjuditdel av fondens rösträtt vid bolagsstämmor till de lokala fackligarepresentanterna i företag, där fonden haft en större röstandel. harrösträtt vid bolagsstämmor delegerats i 16 företag vilket innebar att enföreträdare för LO-klubbar och en för TCO-klubbar inom respektive företag fickföreträda vardera av fondens röster. Skr.1989/90:137 Bilaga 11 Tabell Bl Löntagarfondernas och 4:e och 5:e AP-fondernasrekvirerade grundkapital 19841989. Tabell B2 Fondernas resultaträkning 1989. TILL 1 - 3:e AP-FONDERNA Överföring till 1 3:e EFTER ÖVERFÖRING TILL 1 -3:e Ökning/minskning av ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av Överföring till 1 3:e AP-fonderna REALT RESULTAT EFTER ÖVERFÖRING TILL 1 -3:e AP-FONDERNA Tabell B2 Fondernas resultaträkning 1989. Miljoner kronor,(forts) Skr. 1989/90: 137 LTF IV LTF V LTF I-V Bilaga 1 1 TILL 1 -3:e AP-FONDERNA EFTER ÖVERFÖRING TILL 1 -3:e Ökning/minskning av ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av AP-fonderna -55.3 -98.3 -450.3 REALT RESULTAT EFTER ÖVERFÖRING TILL l-3:e AP-FONDERNA 322.8 709.2 2552 7 Tabell 82 Fondernas resultaträkning 1989. kronor, (forts) + 4:e och 5:e fonden EFTER ÖVERFÖRING TILL l-3:e AP-FONDERNAResultat före överföring till l-3:e AP-fonderna Ökning/minskning av ejrealiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft REALT RESULTAT Överföring till 1 -3:e AP-fonderna REALT RESULTAT EFTER ÖVERFÖRING TILL l-3:e AP-FONDERNA Tabell B3 Fondernas balansräkning den . Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31.121989. Miljonerkronor, (forts) Skr.1989/90:137 Bilaga 11 5';8 8.9 2 326.5 3 295.4 3 507.9 Likvida medel Penningmarknadsinstrument Fordringar, bank.fondmäklare kostnader och upplupna intäkter Övriga fordringarAktier Konvertibla skuldebrev m.m. Summa tillgångar 2714.8 3663.7 3688.6 5150.6 17273.3 Tabell B3 Fondernas balansräkning den . Miljonerkronor, (forts) Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31/121989. Miljonerkronor, (forts) gare år Arets bokf m ring till 1 -3:e Skr.1989/90:137 Bilaga 11 Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31/12 1989. Miljonerkronor, (forts) gare år Arets bokf m ring till 1 -3:e Skr.1989/90:137 Bilaga 11 Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31/121989. Miljonerkronor, (forts) Skr.1989/90:137 Bilaga 11 Skulder, riskreserv och fondkapital Skuld till l-3:e AP-fonderna 160.3 Upplupna kostnader och förutbetalda Övriga kort fristiga skulder 0.7 Uppindex grundkapital Ack överskott frän 5602.5 Ack realt över skott från tidi gare år Arets bokf m resultat efter överföring till l-3:e AP-fonder na 1125.9 Årets reala resul tat efter överfö ring till 1 -3:e AP-fondema 5160.5 Summa skulder, riskreserv och fondkapital 9979.3 1989/90:137 Bilaga 11 Tabell B4 De 20 största placeringarna i Sydfonden (LTF 1)31/121989, marknadsvärden. De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) 700731 =81,. 3 850013/4 Tabell B5 De 20 största placeringarna i Fond Väst (LTF II) 31/12 1989, marknadsvärden. ) enligt Veckans Affijrer De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) 189056 = . 3 594272/5 1989/90:137 Bilaga 11 Tabell B6 De 20 största placeringarna i (LTF111) 31/12 1989, marknadsvärden. De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) = 910088 = 76,. 3 734596/4 Tabell B7 De 20 största placeringarna i Mellansvenskalöntagarfonden (LTF IV) 31/12 1989, marknadsvärden. De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) = 663 700 = 61,. 2255 535/3 Tabell B8 De 20 största placeringarna i Nordfonden (LTF V)31/12 1989, marknadsvärden. -85 enligt Veckans Alfärer De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) = 3999 318/5 150551 =77,. B9 De 20 största placeringarna i 31/12 1989,marknadsvärden. De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) = 18 207 005/23 659868 = 77,. Tabell BIO 5:e AP-fondens aktieinnehav 31/12 1989,marknadsvärden