prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — Vadgäller de sektorer som , postverket samt luft- och sjöfartsverketsvarar för, råder en betydligt bättre balans mellan tillgång och efterfrågan påmedel, även om man beaktar att kraven även inom dessa delsektorer aromfattande. StatsrådenMolin och G. anmäler sina förslag. Anförandena och förslagenredovisas i underprotokoll för resp. departement. StatsrådetMolin hemställer all regeringen i en proposition förelägger vad han ochstatsrådet . har anfört för de ålgärder Prop. 1989/90:88 och deändamål som de har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar atl genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de ålgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar atl de anföranden och förslag som redovisas i underprolokollen skallfogas till propositionen som bilagoma 1 och 2. Industridepartementet Prop-1989/90:88 Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om vissa näringspoHtiska frågor Riksdagenbeslutade om näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74 NU:30rskr:271).Jag vill nu följa upp och föra vidare vad som där beslutades. Jaghar redovisat min syn på en samlad näringspolitik. Jag har för avsiktatl lämna en redogörelse för vissa insatser inom ramen för näringspolitiken somfaller inom industridepartementels ansvarsområde. Regeringenhar tidigare vid sin anmälan lill propositionen om forskning (prop. 1989/90:90)behandlat statens initiativ och stöd lill teknisk forskning och industrielllutvecklingsarbete. Där har även berörts förslag om geove-lenskaplig forskningsaml forskning om turism och rekreation. Somunderlag för mina allmänna överväganden har inom industridepartementetutarbetats en promemoria om svensk industri i utveckling (Dsl 1990:16). Jagtar vidare upp frågor som har behandlats i en rad belänkanden och rapporter. () har avlämnat betänkandet (SOU 1989:45) Standardiseringens roll iEFTA/EG-samarbelel. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet som underbilaga 1:1. Finansieringsulredningenhar avlämnat betänkandet (SOU 1989:24) Statligt finansiellt stöd? Tillbetänkandet har fogats ell antal rapporter (SOU 1989:25). En sammanfattning av utredningen saml en sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet som underbilaga 1:2 och 1:3. Ägamtredningenhar avlämnat betänkandet (SOU 1988:38) Ägande och inflytande i svensktnäringsliv.Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av utredningensaml en sammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet somunderbilaga 1:4 och 1:5. Förelagsförvärvsulredningenhar avlämnat betänkandet (SOU: 1989:37) Utländska förvärv av svenska företag.Vidare har inom industridepartementet upprättats en promemoria (Ds 1 1989:57).Ändrade regler om utländska förvärv. Såväl utredningen som promemorian harremissbehandlats. Delegationenför samordning av havsresursverksamheten (DSH) har 26 överiämnatrapporten på 90-lalel. 1989/90:88len har remissbehandlats. () har lill regeringen överlämnat följande rapporter. - förinternationell konkurrenskraft? (SIND PM 1988:1) - Riskkapitalet och de mindreförelagen (SIND PM 1988:3) - Gränslös konkurrens En studieav tre intemationella förelagsmiljöer (SIND PM 1988:7) - Venlure capitalmarknadema i denordiska ländema (SIND PM 1989:1) - Nyföretagande i fem länder(SIND PM 1989:3) - Nio råd till ett meddslortförelag (SIND 1989:1) - Svensk industri inför EG 92. Enantologi om effekter på handel, branscher, förelag, regioner (SIND 1989:2). - Summering av erfarenheter frånSIND:s design-program (PM ). Styrelsenför teknisk utveckling (STU) har lill regeringen överlämnat rapportenEffektivare innovalionsprocess. Rapporten har remissbehandlats. Vidarehar ell antal utvärderingar genomförts inom leknikpolilikens område. Synpunkteroch förslag till åtgärder har förts fram i skrivelser från organisationer,förelag och enskilda personer. Denföljande framställningen kommer jag alt disponera på följande sätt. Inledningsvisbehandlar jag del svenska näringslivets utveckling i ell intemationelltperspektiv (avsnitt 2). Jaggår därefter över lill att ge min syn på de förslag som faller underindustridepartementets ansvarsområde (avsnitt 3). Iavsnitt 4 behandlas småförelagspoliliken. Iavsnitt 5 behandlas Teknikpoliliken. 1avsnitt 6 behandlas frågor om statligt företagande. Avsnitt7 behandlar frågor om intemationella investeringar. 1avsnitt 8 redovisar jag upprättande lag förslag och i avsnitt 9 specialmoliveringentill lagen om ändring i lagen om kontroll genom teknisk provning och ommätning. Avsnitt10 innehåller min hemställan på andra punkter än de som avser anslagsfrågor. Anslagsfrågomaför de områden som jag tar upp i avsnitt 4 och 5 behandlas samlat i avsnitt 11.Mina förslag i avsnitten 4 och 5 - i den mån som medel begärs förändamålet är att anse som anslagsvillkor. 2 Det svenska näringslivets utveckling Prop. 1989/90: 1980-taletinleddes med en djup recession i induslriländema, men decenniet har sedermerapräglats av en enastående av god ekonomisk tillväxt. Uppgångeninleddes i och spreds med något års eftersläpning lill ochJapan. Tabell2.1 BNP-utveckling i . Ärlig proceotuell förändring i volym 1960- 1968- 1973- 1979- 1983- 1968 1973 1979 1983 1988 4,4 3,7 1,8 1,4 2,7 Källa:OECD Historical Statistics, Economic Outlook. Högkonjunktureni OECD-ländema har lett lill ell uppsving i den internationella handeln.Mellan åren 1983 och 1988 ökade världshandeln i volym med i genomsnitt 6 %perår, jämfört (tabell 2.2). Tabell2.2 Världshandelns tillväxt. Årlig procentuell förändring i volym Världshandel Importvolym: Industriländer Oljeexporterande Icke-oljeexporterande g -10,5 6,5 Källa:World Economic Outlook, October 1989. Förändringstalenär avrundade till närmaste halva (0,5) procentenhet Väridshanddnhar dock inte ökat i lika snabb takt under 1980-lalel som under 1960-talet.Detta beror till stor del på all sänkningen av oljepriserna åren 1984 och 1985samt skuldkrisen hämmat u-ländemas importförmåga. Sverigehar i allt högre grad utnyttjat fördelama med intemationell handeloch specialisering. Följaktligen har importens andel av tillförseln av varoroch tjänster ökat som exporten, vilken ska finansiera importen, fåttallt större betydelse för den inhemska produktionen och sysselsättningen. Denintemationella arbetsfördelningen är mest utpräglad inom industrin. 1 dagsvarar importen och exporten för av tillförseln resp. produktionen avindustriprodukter. Ingentingtalar för all intemalionaliseringen av näringslivet skulle avta. Inom jordbmket, teko och delar av tjänstesektom saml transportsektom 28 finnsfortfarande restriktioner som försvårar intemationell konkurrens. Prop.1989/90: Under 1990-taIet lär dock även dessa och andra sektorer bli alltmerinternationaliserade, bl.a. som en följd av den pågående Umguayrundan i GATToch närmande lill EG. EGär största exportmarknad. Under 1980-lalen har av exportenavsatts där. Dämäsl kommer EFTA, vars andel legal på . Sammantaget taralltså emot av export. Denamerikanska marknaden har ökat i betydelse för . gick avexporten lill . Den kraftigaste uppgången skedde åren 1982 1984 och var enföljd av en myckel snabb ökning av importeflerfrå-gan i och en uppgång idollarkursen. Japansbetydelse som exportmarknad har också ökat, men dess andel är fortfarandeliten. Blott av den svenska exporten levererades lill . U-ländemasandel av exporten har legat på i genomsnitt . Under1970-talel steg andelen på gmnd av ökad export lill de oljeproducerande ländema.Under 1980-lalel har dessa länders betydelse som marknad minskat. Slatshanddsländemasandel av den svenska exporten har legal på 2 . Under1970- och 1980-talel har exporten till utgjorts av varor (tabell 2.3). Sågott som hela vamexporten består av industriprodukter. Exporten av realatjänster domineras av transport- och kommunikationstjänster. De realaIjänslemas andel av exporten har minskal, framförallt på gmnd av nedgången i Iransportinkomslerfrån rederinäringen. Uppehållskostnader, dvs. utlänningars köp av varor ochtjänster i , har svarat för blott några procent av exporten. Tabell2.3 Exporten av varor och tjänster. Andelar i procent av total export Varor 84 83 86 Transport- och kommunikationstjänster H 7 6 Uppehållskostnader m.m. 2 3 4 Övriga realatjänster 3 7 4 Summa 100 100 100 2.3 Resursutnyttjande och produktivitet i den svenska Prop. 1989/90: Resursanvändningeni termer av antalet arbetade limmar i ekonomin ökade med i genomsnitt knappttvå tiondels procent lill mitten av 1960-lalel. Därefter sjönkantalet arbetade timmar med i genomsnitt 0,fram till början av1980-lalet. Då vände utvecklingen och ökade deltotala antalet arbetade limmar med i genomsnitt . Denmest slående långsikliga förändringen i sysselsättningens fördelning mellanolika sektorer i ekonomin är all näringslivets andel minskat och all denoffentliga sekloms andel ökat (tabell 2.4). Med offentlig sektor avsesverksamheten vid statliga och kommunala myndigheter saml skolor, sjukhus etc.(vilka tillhandahåller tjänster ulan motprestation eller lill priser som ej äravsedda all läcka kostnadema). Statliga och kommunala affärsverk ochaktiebolag räknas däremoi lill näringslivet. Tabell 2.4 Olika sektorers andel av sysselsättningen(antalet arbetade timmar). Jordbruk, skogsbruk, fiske Industri (inkl. energi) Byggnadsindustri Privata tjänster Offentliga tjänster Antaletarbetade timmar i den offentliga sektom ökade med i genomsnitt per årmdlan . Den offentliga sekloms andel av sysselsättningenökade därmed från lill . Industrinsandel av sysselsättningen minskade från till ,medan den privata tjänslesektoms andel ökade från lill . Industrinsandel av resursutnyttjandet har minskal också i andra utvecklade industriländer.Del unika med är all tjänsteproduktionens tillväxt främst skett inomden offentliga sektom. Under1960-lalel och första hälften av 1970-lalet ökade produktiviteten i industrinmed i genomsnitt 6%per år (tabell 2.5). Därefter sjönk ökningstakten till igenomsnitt 2,5%per år . var dengenomsnittliga ökningstakten blott . Tabell 2.5 Produktivitetsutvecklingen i näringslivet.Årlig procentuell förändring Prop. Jordbruk, skogsbruk, fiske 6 4,5 2 Industri 6 2,5 2 Byggnadsindustri 4 2 2,5 Privata tjänster 3,5 1,5 1 Hela näringslivet 4,5 2,5 2 Källa: Nationalräkenskapema. Anm: Förändringstalen har avrundats till närmast halva(0,5) procentenhet. Denmarkanta nedgången i produktivitetens ökningslakt i industrin under andrahälften av torde till stor del förklaras av attkapaci-letsutnylljandet var lågt. Vidare var invesleringsulvecklingen svag. Åandra sidan skedde en utslagning av olönsam kapacitet och rationaliseringar iindustrin, vilka främjade produktiviteten. Densvaga produktivitetsutvecklingen i industrin under 1980-lalel äranmärkningsvärd mol bakgmnd av den goda industriella utvecklingen i övrigl.Eftersom kapacitetsulnyttjandet i industrin varit högt kanutvecklingen förväntas spegla produktivitetelens långsiktiga tillväxttakt.Produktivitetens tillväxt bestäms på lång sikt i huvudsak av omfördelning avarbetskraft från lågprodukliva till högproduktiva branscher samt av den taktvarmed realkapilalel förnyas. Produktionsstatistiksaknas i stor utsträckning för ijänstenäringarna (handel, restaurang, hotell,transporter och kommunikationer, bank och försäkring, fastighetsförvaltning,uppdragsverksamhet m. varför underlaget för att beräknaproduktivitetsutvecklingen i denna sektor är bräckligt. Den långsammareproduktiviielslillväxl som uppmäts i Ijänstenäringarna kan delvis varaskenbar. Förden offentliga sektorn saknas överhuvudtaget underlag för atl beräknaproduktivitetsutvecklingen. Produktivitetensökningstakt har försvagats även i andra industriländer (tabell 2.6). Nedgångenunder andra hälften av 1970-lalet var emellertid kraftigare i än iandra länder. Detta kan delvis förklaras av att konjunkturnedgången i Sverigevar djupare än i flertalet industriländer och att kapacitetsulnyttjandetföljaktligen var lägre. Underhögkonjunkluråren 1983 1988 har produktiviteten i den svenska industrin igenomsnitt ökat i långsammare takt än i andra industriländer. Tabell2.6Produktiviteten (lörändlingsvärde ) i tillverkningsindustrin inågra Prop. 1989/90: industriländer. Genomsnittlig procentuell förändringper är -0,5 Källa: USDepartment of Labor. Anm:Förändringstalen har avrundats till närmast halva (0,5) procentenhet 2.4 Produktionen i näringslivet Näringslivetsproduktionsvolym ökade med i genomsnitt 2,5%per år mellan åren 1965 och 1988.Tillväxtförioppen skiljer sig dock ål i olika sektorer (Diagram 2.1). Diagram 2.1 Förädlingsvärde i olika sektorer inäringslivet. 'ied' ' \M ' ' 'i9'7 ' ' 'i9'8d ' ' 'i9'8d Industrinsproduktion ökade i stort sett oavbmtel under 1960-talel och första hälflena av1970-lalet. Den genomsnittliga årliga tillväxttakten uppgick lill4,. Därefter upphörde industriproduktionen all växa . Stagnationeni industrin under andra hälften av 1970-lalel var förknippad med de svårastmkturproblemen i flera branscher. Nedgången i blev dock långvarigareän i flertalet andra (diagram 2.2). Diagram 2.2 Industriproduktionen i och någraindustriländer. .- .'' 'V.''""'" 1070' 1Z ' 14 ' 1 ' 1 ' B'0 02 04 ' 06 8Ö 1989/90: Devalveringamaåren 1981 och 1982 saml den internationella konjunkturuppgången bidrogemellertid lill att stagnationen upphörde. ökadeindustriproduktionen med i genomsnitt . Uppgången har dock intevarit lillräckligt stark för all hämta in det försprång som andra OECD-länderskaffade sig under andra hälften av 1970-tald. Produktionen i den privatatjänstesektorn (handel, hotell, restaurang, samfärdsel, bank, försäkring,bostadsförvallning och andra tjänter) har ökat i ungefär samma takt som iindustrin . Tillväxten har dock i jämförelse med industrinvarit påfallande stabil. Tillväxteni byggsektorn har varit långsammare än i industrinoch tjänstesektorn. Orsaken är nedgången i bostadsbyggandet under 1970-talet.Under 1980-lalel har emellertid byggandet återhämtat sig. till år1988 har produktionen i byggsektorn ökat med i genomsnitt 3%per år. 2.5 Kapacitetsutnyttjandet i industrin Uppgångeni industriproduktionen har medfört att resursutnyttjandetnått en nivå som närmast kan jämföras med situationen under högkonjunkturen1973-1974 (Diagram 2.3). Bristen på produktionsresurser har utgjort ett störrehinder för ökad produktion än efterfrågan . 3 1989/90. Diagram 2.3Resursutnyttjandet i industrin 19B4 IMB IM' 1970 1972 1974 1976 WT» 19M 1998 1984 IMS 1998 Anm: Kurvan visarsammanvägda uppgifter om fullt kapacitetsutnyttjande och brist på arbetskraft enligtkonjunkturbarometem. Resursutnyttjandethar varit högt i alla branscher . 1 skogsindustrin harfrämst anläggningskapaciteten begränsat produktionen, medan tillgången lillarbetskraft varit den allvarligaste flaskhalsen i verkstadsindustrin. Dethöga kapaciletsulnyttjandel har, fömtom all begränsa produktionen, bidragitlill snabbare prisökningar på svenska än på utländska produkter på såvälhemmamarknaden som exportmarknaden under 1980-talel. Överhettningenpå arbetsmarknaden ger incitament till rationaliseringar, vilket på siktfrämjar produktivitetsutvecklingen. förstärks motiven all flyttaproduktionen utomlands, t ex till EG där arbetslösheten under hela 1980-lalelvarit betydligt högre än i . 2.6 Lönsamheten i industrin Lönsamheteni industrin var låg av 1970-talel. stegså lönsamheten mätt som real räntabilitet på egel kapital från lill (diagram 2.4). Diagram2.4 Real räntabilitet på eget kapital i industrin Källa:Finansstatistik fbr företag. Lönsamhetenförsämrades dock snabbi efter de s.k. "övervinståren" och den realaräntabiliteten var negaliv under större delen av perioden 1975-1982.Lönsamheten förbättrades emdlertid kraftigt på gmnd av devalveringamaoch den intemationella konjunklumppgången. Prishöjningar på svenskaexportvaror samt en gynnsam utveckling av kronan i förhållande lill denjapanska yenen och de västeuropeiska valuloma bidrog lill en fortsall godlönsamhet , då den reala räntabiliteten låg på . Under 1989försvagades dock lönsamheten åter och prognoser pekar på en real räntabilitetpå . Lönsamhetenhar dock inte utvecklats positivt i alla företag. Spridningen i lönsamhetmellan olika förelag är stor och den har inte minskal sedan 1970-lalel. Trotsden genomsnittligt goda lönsamheten gick vart fjärde förelag med föriust underåren 1983-1988 (under krisåren 1977-1978 gick vart tredje förelag med förlust).Förluslförelagen har svarat för mellan och av antaletanställda i industrin. Lönsamheten varierarockså mellan olika branscher. Under 1980-lalel har avkastningen på egel kapitalvarit högst i livsmedelsindustrin och transportmedelsindustrin. I tekoindustrinsamtjärn- och stålindustrin har lönsamheten varit lägst. Avkastningenpå finansiellt kapital i industrin har varitrelativt hög och stabil. Däremoi har avkastningen på materiellt kapital i regelvarit lägre och varierat mera (diagram 2.5). Detta har medfört atl andelenfinansiellt kapital i förelagen har ökat. bestämt har andelen finansielltkapital ökat från lill . Finansiellaplaceringar har alltså blivit en allt viktigare inkomstkälla för industrin.Förelagens likvida medel har fördubblats realt och de beräknasår 1989 ha uppgått lill , vilket moisvarar mer än två årsbmtloinvesleringar på de senaste årens nivå. Prop.1989/90: Diagram2.5 Avkastning på finansiellt och materiellt kapital i industrin 1960 82 64 86 Källa:Finansstatistik for företag. Soliditeten iindustriföretagen sjönk åren 19701977, vilket delvis lorde förklaras av allavkastningen på sysselsatt kapital översteg låneräntan. Förelagenlånefinansierade i stor utsträckning sin verksamhet, vilket ledde till allandelen egel kapital i förelagen sjönk. var soliditeten i delnärmaste oförändrad, men den har sedermera ökat. beräknas soliditetenha uppgått lill , dvs. ungefär samma nivå som . Invesleringskvoteni industrin, dvs. bmttoinvesteringamas andel av förädlingsvärdet, steg underförsta och nådde (diagram 2.6). Därefterföll invesleringskvoten kraftigt och låg på i genomsnitt åren 19771984.Sedermera har investeringskvoten ökat och den beräknas ha uppgått till ca 18 %år 1989, dvs. samma nivå som under första hälften av 1970-talel. Om man larhänsyn lill leasning av maskiner har invesleringskvoten under de senaste årenlegat på samma nivå som under första hälften av 1970-lalet. Diagram 2.6 Bruttoinvesteringar (exkl. leasning) irelation till förädlingsvärdet i indu- Prop. 1989/90: strin Källa: Nationalräkenskapema. Industrinsinvesteringar har omfördelats från denråvambaserade industrin (gmvoma, skogsindustrin saml jäm- och stålindustrin)lill verkstadsindustrin (tabell 2.7). Verkstadsindustrin svarade under åren1983 -1988 för av industrins totala investeringar. Tabell 2.7 Bruttoinvesteringar i i industrin fördelade på sektorer. 45 42 32 31 Förelagensimmateriella investeringar, dvs. forskning och utveckling (FoU) saml kostnaderför marknadsföring med sikte på all öppna nya marknader(marknadsinvesteringar), har under 1980-lalel ökat stadigt och tillmäts allmänten allt större betydelse. Den ökade internationaliseringen av näringslivet ikombination med en hårdnande konkurrens på världsmarknaden medför all behovetav produktutveckling, utbildning och långsiktiga marknadsföringsinsatser ökar.Flertalet av de stora industriföretagen konkurrerar dessutom i allt störreutsträckning med kvalitet och ser- vice,något som ytteriigare förstärker behovet av utveckling och förnyelse för Prop. 1989/90: att bibehålla och stärka konkurrenskraften. Sverigeligger mycket högt i en internationell jämförelse av FoU-investe-ringar (tabell2.8). Tabell2.8 Forsknings- och utvecklingskostnaderna i procent av förädlingsvärdet iföretagssektorn Svenskaföretags investeringar i utlandet Femstorföretag, , , , och har nära 190000anställda i och svarar för nästan en fjärdedel av sysselsättningen iindustrin. Inklusive underleverantörer sysselsätter dessa företag mer än entredjedel av de industrianslällda. De fem företagen sysselsätter dockbetydligt fler i utlandet än i . Antalet anställda utomlands uppgårsammanlagt lill 320000. Antaletanställda utomlands i svenska förelag har ökat från 329000 lill 418000 mellanåren 1985 och 1988 (ABB betraktas som ullandsägl och ingår därför inte iuppgiften ). Samtidigtsom svenska företag expanderar utomlands har utländska investerare förvärvatsvenska företag. Enligt företagsförvärvsutredningen har antalet sysselsatta iutlandsägda industriföretag ökat från 1970rill II7000år1988. Stmkturomvandlingenpågår ständigt i en värld med ekonomisk tillväxt, tekniska förändringar ochinternationell konkurrens. Näringslivets struktur måste anpassas såatt produktionen inriktas på varor och tjänster för vilka har derelativt sett bästa förutsättningarna all konkurrera jämfört med andra länder. Deninternationella konkurrensen har spelat en myckel viktig roll för att ökaeffektivitelen i näringslivet. En vidareutveckling av integration medövriga länder i väntas leda till ell fortsatt omvandlingstryck. Stmkturomvandlingenspeglas delvis i förändringar av olika branschers andel av näringslivet (tabell 2.9). Stora förändringar i produkter och 38 produktionstekniksker dock också inom de branschaggregat som före- Prop. 1989/90: kommer istatistiken. Exempelvis har utvecklingen från mekanik till elektronikförändrat såväl produkter som tillverkningsmetoder i leleprodukt-industrin.Liknande exempel finns i de flesta branscher. Tabell 2.9 Industriproduktionens fördelning mellan olikabranscher. Järn-, stål- och metallverk 2 8,5 7 5,5 1,5 6,0 9 5 9 13 9 1,5 5,5 8 4 0,5 10,5 3,5 6,5 9,5 3,5 0,5 Källa: Nationalräkenskaperna. .4nm: Andelarna har avrundats till närmaste halva tiondels(0,5) procentenhet. Underperioden 19701988 har de råvarubaserade branschernas andel avindustriproduktionen sjunkit från lill . Andelsminskningengällergruvorna, trävaruindustrin samt järn-och stålindustrin. Däremoi harmassa- och pappersindustrins andel av industriproduktionen ökat från 7,till9%. Verkstädernasandel av industrins förädlingsvärde har ökat från till mellan åren1970 och 1988. Ökningen gäller främst transportmedelsindustrin vars andel ökatfrån till 13,. Blandövriga branscher är den mest markanta förändringen 1988alt tekoindustrins andel av industriproduktionen minskat från till 2,,medan den kemiska industrins andel ökat från rill 11,. Enjämförelse av omställningstaklen i termer av förändringar av branschstrukturenmellan och andra länder visar inga större skillnader. Enligt enOECD-undersökning där 13 länder ingår, har omställningslakten i varitungefär lika hög som i och högre än i (tabdl 2.10). Tabell2.10 Omställningstakt i olika länder 1989/90: 1970/72-1976/78 1976/78-1983/85 0,18 0,22 0,17 0,19 0,18 0,16 0,19 0,14 0,25 0,21 0,230,21 0,33 0,25 0,18 0,27 0,46 0,12 0,25 0,29 0,26 0,22 0,380,32 Källa: , Economies in Transition, 1989. Anm: Omställningstakten är beräknad som den genomsnittligaabsoluta förändringen i de relativa andelarna for 22 branscher inomtillverkningsindustrin. Tillgångentill råvaror, främst skog, medför all industri i högre grad än inriktad på råvarubaserad produktion (tabell 2.11). Den råvambaseradeproduktionen, som är kapitalinlensiv, har vidare gynnats av all realräntantidigare varit låg i jämfört med andra länder. En annan gynnsam faktorför den råvarubaserade produktionen har varit de elpriser som rått i Sverige.Under 1990-lalel förväntas höjda elpriser lill följd av bl. a. behovet av nydproduklionskapacilet och skärpta miljökrav. Kärnkraflsavvecklingen kommer allpåskynda prishöjningarna. Prishöjningar på el som skiljer sig från Sverigeskonkurrentländer påverkar industrins stmkturomvandling. De branscher somhärvidlag är speciellt känsliga är bl. a. massa- och pappersindustrin samlmetallframställning. Regeringen avser förelägga en energipoliliskproposition . 1 denna proposition kommer atl redovisas eventuellaförslag lill åtgärder för all rimliga konkurrensvillkor skall kunna behållasför denna industri som kärnkraften avvecklas. Tabell 2.11 Specialisering i utrikeshandeln i ochOECD