prop · GD0387 · 1989-12-31 00:00:00 — Huvudregelnbör alltså vara all de nya lagvalsreglerna blir tillämpliga från ikrafllrädandet.Har makar som ingått äktenskap före ikraftträdandet inte träffat ell avtal omtillämplig lag som är giltigt enligt 3 §, kommer den lag som följer av entillämpning av 4 § all gälla. Frånhuvudregeln bör undantag göras för det fall alt makama har fört en tvistefrågadem emellan till rättslig prövning. Enligt punkt 4 skall ett mål eller ärendesom avser makars förmögenhetsförhållanden och i vilket talan har väckts viddomstol före ikraftträdandet prövas enligt äldre lag. Dennya lagens bestämmelser bör inte tillämpas vid bodelning, om den förbodelningen avgörande tidpunkten har inträtt före lagens ikraftträdande (jfr11 och 12 § § lagen 1987:788 om införande av ). I sådana fallbör det alltså inte spela någon roll om en make först efler ikraftträdandetväcker talan om bodelning eller begär all rätten skall utse en bodelningsförrättare.Punkt 5 i övergångsbestämmelsema har utformats i enlighet härmed. Medden för bodelningen avgörande tidpunkten förstås i detta sammanhang dentidpunkt som är avgörande för vilka tillgångar och skulder som skall bliföremål för bodelningen. 1 svensk intem lag regleras den frågan i 9 kap. 2 § äktenskapsbalken.1 äklenskapsskillnadsfallet är enligt den paragrafen den avgörande tidpunktenden dag då talan om äktenskapsskillnad väcktes. Enligt lagstiftningen i andraländer kan den avgörande tidpunkten vara en annan. Det förekommer också andraanledningar atl förrätta bodelning med därtill hörande regler om vilkentidpunkt som är avgörande. Ävenom den för bodelningen avgörande tidpunkten ligger före ikraftträdandet skallden nya lagens bestämmelser tillämpas såvitt avser formkraven och förfarandeivid bodelning. Äldrerättshandlingar rörande makars förmögenhetsförhållanden som var giltiga när deförelogs behåller enligt punkt 6 sin giltighet även efler ikraftträdandet. Äldrerättshandlingar som var ogiltiga när de företogs, blir inte giltiga även om deslår i överensstämmelse med reglerna i den nya lagen. Sådana rättshandlingarbehåller alltså sin ogiltighet (jfr prop. 1986/87:86 s.l29 f). 5 Hemställan Prop. Jaghemställer att regeringen föreslår attanta förslaget lill lag om vissa intemationella frågor rörande makars förmögenhetsförhållanden. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattning i aktuella delar av familjdagssakkunnigas Prop. 1989/90:87 betänkande (SOU 1987:18) Internationella Bilaga 1 Vårhuvuduppgift har varit att föreslå internationella bestämmelser inom ämnesområdenamakars förmögenhetsförhållanden, underhåll lill barn och make samt arv.Väsentligen handlar del om regler för svensk domstols behörighet, tillämpliglag och erkännande av utländska avgöranden. Våraöverväganden gäller inte den konventionsstyrda lagstiftningen. Här finns istort sett heltäckande regler i förhållande till de övriga nordiska länderna.Annars har endast i begränsad omfattning ingått överenskommelser medfrämmande stater. Deregler som vi föreslår skall gälla för personer som har anknytning till länderöver praktiskt taget hela världen med den mest skiftande lagstiftning, somdessutom mer eller mindre ständigt förändras. En svensk internationelllagstiftning kan inte fömtse och'ge lösningar för alla situationer utan måstebygga på generella principer som får gälla i förhållande lill alla länder. Enviktig praktisk begränsning ligger också i atl vi i inte kan bestämmahur man skall förfara utomlands. En internationell lagstiftning som integrundar sig på konventioner blir med nödvändighet i långa stycken endast enlagstiftning för personer som har hemvist i eller som annars haregendom här. Enhuvudfråga för oss har varit om hemvistet eller nationaliteten skall bilda utgångspunkiför valet av tillämplig lag i en kommande lagstiftning. tillhörde ibörjan av seklet de länder som tillämpande nationalitetsprincipen på etttämligen renodlat sätt i den internationella familjelagstiftningen. Sedan desshar del skett en utveckling som inneburit att hemvistet fåll en allt störrebetydelse. På våra områden gäller dock alltjämt att mannens nationella lag,enligt en starkt föråldrad lagstiftning , är bestämmande för vilkenlag som skall tillämpas på makars förmögenhetsförhållanden samt all rätten tillarv enligt en lag skall bedömas enligt den avlidnes nationella lag. Ifrågor om underhåll har emellertid rättspraxis utvecklats så att hemvistetnumera är ett dominerande anknytningsmoment. I inomnordiska förhållandentillämpas hemvislprincipen på ett tämligen renodlat sätt inom våra ämnesområdensedan 1930-talet. Vianser all hemvistprincipen är all föredra framför nationalitetsprincipen på deområden våra förslag gäller. Genom att lägga hemvistet lill gmnd förlagstiftningen vinner man framför allt all den gällande familjelagstiftningenkommer att stå i samklang med värderingar i vederbörandes levnadsmiljö samt altsamtliga familjerättsliga relationer i en familj för del mesta kan bedömasenligt samma lag. Det är heller inte bra all som ha en ordning som gäller iNorden och en hell annan i förhållande till andra länder. Såvittavser makars förmögenhetsförhållanden bör emellertid inte hemvistprincipen genomföras i renodlad form. Vårt förslag öppnar möjlig heter för makar atl träffa avtal om tillämplig lag. Ett sådant avtal skall 64 kunnaträffas inför ell äktenskap, under äktenskapet eller vid dess upplös- Prop.1989/90:87 ning. Genom alt träffa avtal kan makar undanröja eventuellaoklarheter Bilaga 1 och välja en ordning som passar deras förhållanden. Somförutsättning skall dock gälla all makarna har en i förslaget närmare angivenanknytning lill det land vars lag de avtalar som tillämplig. Närmakar inte har träffat något avtal föreslår vi att lagen i del land där makarnalar hemvist vid äktenskapets ingående blir tillämplig. En sådan regel är närmastsjälvklar när makarna är medborgare i olika länder. Den skall emellertid ävengälla i sådana fall när makar som är medborgare i samma utländska stat tarhemvist i . Om de tänker leva här saknas del skäl alt tillämpa derasnationella lag. Enligt vår mening finns det inte anledning att betrakta sakenpå annat sätt när svenska makar vid äktenskapets ingående tar hemvist i ettfrämmande land. Den svenska inställningen är här emellertid av underordnadbetydelse. 1 regel har makarna sin egendom eller merparten av den i hemvistlandeloch det blir lagen och myndighetema där som i realiteten avgör vad som skallgälla. ISverige gäller oföränderlighelsprincipen, som innebär alt denlag som blev tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden vid giftermåletförblir tillämplig under hela äktenskapet även om makarna förlorar allanknytning lill den lagen. Tvärtemot vad som är åsyftat leder principen oftatill överraskningar för makarna. Anknytningen till den en gång vid äktenskapetsingående tillämpliga lagen framstår som övervägande formell ochkonstlad. Principen stämmer heller inte överens med gmndtanken all makarnasförhållanden skall bedömas enligt den lag som gäller i deras sociala miljö. Viföreslår alt om makarna tagit hemvist i en ny stat och varit bosalla där skall lagen i den staten i stället tillämpas. Regeln passar ihop med stmkturenpå den invandring som förekommer till . Merparten av den egendom som såsmåningom skall delas vid skilsmässa eller dödsfall har makarna typisktsett förvärvat i . Samma regel skall gälla när makar utvandrar frånSverige. I dessa fall får de svenska reglerna typiskt sett inte samma betydelsei praktiken. Den angivna tidsgränsen skall inte gälla om makarna är medborgarei del nya landet och inte heller om de har haft hemvist där. Bytet avden tillämpliga lagen skall inte inverka på giltigheten av rättshandlingar sommakarna företagit . Närsvensk lag blir tillämplig på makar som har flyttat hit kan den svenskalikadelningsprincipen i enstaka fall framstå som oskälig jämfört med vad somföljer av den tidigare tillämpliga lagen. Vi föreslår därför en regel sominnebär all man skall beakta detta vid bedömningen av om det skall ske jämkningvid bodelning enligt bestämmelserna i förslaget lill äktenskapsbalk. 5 1989/90. 1 saml Nr 87 Familjelagssakkunnigasförslag till lagtext i aktuella delar Prop. 4 kap. Makars förmögenhetsförhållanden 1 §Ett mål om makars förmögenhetsförhållanden får tas upp av svensk domstol, 1. med anledning av etläktenskapsmål i , 2. om svaranden har hemvist iSverige, 3. om käranden har hemvist iSverige och svensk lag är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden, 4. om tvisten rör egendom iSverige, eller 5. om svaranden i en uppkommentvist har godtagit att saken prövas i eller utan invändning om rättensbehörighet har gått i svaromål i saken. Dei första stycket angivna gmnderna för svensk domstols behörighet skalltillämpas också på sådana frågor om makars förmögenhetsförhållanden som kanlas upp i äklenskapsmål saml i ärenden om utseende av bodelningsförrättare ochandra ärenden som rör makars förmögenhetsförhållanden. Omsvensk domstols behörighet i mål eller ärenden som rör bodelning med anledningav en makes död finns särskilda bestämmelser. 2 §Har makar eller blivande makar genom avtal bestämt atl en viss lag skall tillämpas på deras förmögenhetsförhållanden skall det gälla, fömtsatt att avtalet avser lagen i en stat där någon av dem har hemvist eller var medborgare när avtalet ingicks eller där de båda har haft hemvist under äktenskapet. Avtaletskall vara uttryckt i skrift eller otvetydigt framgå av äktenskapsförord ellerannan handling. 3 §Har tillämplig lag inte bestämts genom avtal, gäller lagen i den stat där makarna tog hemvist vid äktenskapets ingående. Ombåda makarna senare har tagit hemvist i en annan stat och varit bosalla där tillämpas i stället den statens lag. Har båda makarna tidigare underäktenskapet haft hemvist eller är båda makarna medborgare i den statentillämpas dock lagen där så snart de har tagit hemvist i staten. 4 §En rättshandling rörande makars förmögehelsförhållanden är giltig om den överensstämmer med den lag som var tillämplig när rättshandling en företogs. Företogs rättshandlingen före äktenskapet är den giltig om den överensstämmer med den lag som blev tillämplig vid äktenskapets ingåen de. Rättshandlingenskall anses giltig lill formen också om den uppfyller formkraven enligt lagen i den stal där den företogs eller där makarna då hade hemvist. 5 § En bodelning här ilandet kan förrättas enligt svensk lag även om en Prop. 1989/90:87 främmande lag är tillämplig på makamas förmögenhetsförhållanden. De Bilaga2 svenska bodelningsbeslämmelsema gäller i tillämpliga delar också när den främmandelagen föreskriver en annan form för delning eller avräkning beträffande makarsegendom. Enbodelning enligt 9 kap. 1 § andra stycket ' får dock förrättasbara om den tillämpliga utländska lagen på motsvarande sätt tillåter makama allförrätta bodelning under äktenskapet när de är ense. 6 §Vid en bodelning skall makamas samtliga tillgångar och skulder här i landet och utomlands beaktas, såvida annal inte följer av den för makar nas förmögenhetsförhållanden tillämpliga lagen. Vid lottläggningen bör en make i första hand tilldelas egendom som tillhör honom eller henne utomlands. Omdel finns särskilda skäl får bodelningen begränsas, när del finns egendom i ettfrämmande land och del kan antas atl bodelningen inte kommer alt gälla i dellandet. En sådan bodelning kan utmynna i att en make tilldelas den här i landetbefintliga egendomen. 7 § Har svensk lag enligt 3 §andra stycket blivit tillämplig på makars förmögenhetsförhållanden, skall vidprövning av fråga om jämkning vid bodelning enligt 12 kap. 1 § 'jämte övriga omständigheter beaktas i vad mån bodelningen avser egendom somtillhörde en make före lagbylet och den maken enligt den tidigare tillämpligalagen hade fåll behålla mer av sin egendom. 8 § Har det i en främmande statmeddelats ett slutligt beslut om legal separation och har makama inte ålempplagitsammanlevnaden, skall vid en bodelning där svensk lag är tillämplig på makarnasförmögenhetsförhållanden egendom som makama har förvärvat efter separationenanses som enskild och täckning för skulder beräknas med hänsyn tillförhållandena vid separationen. 9 § Bestämmelserna i svensk lagom förfogande över makarnas gemensamma bostad och bohag och om makes rätt attvid bodelning överta sådan egendom tillämpas alltid om bostaden och bohagetfinns i . 10 §Inskränkningar som en utländsk lag innehåller i en makes rätt alt förfoga över sin fasla egendom eller tomträtt här i landet får inte åberopas mol tredje man. Detsammagäller inskränkningar i en makes rätt alt förfoga över sin övriga egendom ellerall ådra sig betalningsskyldighet, om tredje man och maken befann sig i Sverigevid rättshandlingens ingående, såvida inte tredje man känt lill eller bortkänna till inskräkningen. Begränsningarsom en utländsk lag innehåller i en makes skyldighet alt med sin egendom svaraför sina skulder kan inte göras gällande här i landet, om skulden hänför sigtill en rättshandling enligt första eller andra stycket. Avser förslaget till äktenskapsbalk enligt prop. 1986/87:1. 11§ Ingår makar medan de har hemvist här i landet ell avtal enligt 2 §, Prop.1989/90:87 blir det gällande mot tredje man när del har registrerats här.Delsamma Bilaga 2 gäller för äktenskapsförord och gåvor. 1 §Finns det inte någon behörig domstol när svensk domsrätt föreligger enligt denna lag, tas målet eller ärendet upp av . 2 §Den som är bosall i en viss stat anses vid tillämpningen av denna lag ha hemvist där, om bosättningen med hänsyn lill vistelsens varaktighet och omständighetema i övrigl måste anses stadigvarande. 4§ Om det sedan talan har väckts inträffar en ändring av de omständigheter som gmndarsvensk domstols behörighet enligt denna lag, upphör inte domstolens behörighet. 10§ En bestämmelse i en utländsk lag får inte tillämpas och ett utländskt avgörandegäller inte i , om det skulle vara uppenbart oförenligt med gmndema förden svenska rättsordningen all tillämpa bestämmelsen eller all erkännaavgörandet. Dennalag träder i krafl den Genomlagen upphävs med den begränsning som följer av punktema 3-5: lagen(1912:69) om vissa intemationella rättsförhållanden rörande äktenskapsrättsverkningar, lagen (1931:155) angående räll för Konungen att meddelabestämmelser om intemationella rättsförhållanden rörande äktenskapsrättsverkningar, lagen(1937:81) om intemationella rättsförhållanden rörande dödsbo. 4.1 fråga om 4kap. a) Föreskriftema i 1 § medför inteatl svensk domstols behörighet i mål och ärenden som anhängiggjorts före ikrafllrädandetgår förlorad. b) Ett mål eller ärende i vilkettalan har väckts före ikrafllrädandet prövas enligt äldre lag. c) Har en för bodelning avgörandetidpunkt inträtt före ikraftträdandet, tillämpas äldre lag om makars förmögenhetsförhållandenvid bodelningen. Dettagäller inte frågor om bodelningens form eller frågor som avses i 5 § . d) Engiltig rättshandling rörande makars förmögenhetsförhållanden förlo rar inte sin giltighet genom ikraftträdandet av den nya lagen. 1989/90:87 Bilaga 3 Sammanställning av remissyttranden över familjelagssakkunnigasslutbetänkande (SOU 1987:18) Internationella familjerättsfrågor såvitt avsermakars förmögenhetsförhållanden 696 Riksdagen1989/90. 1 saml Nr 87 Förteckning överremissinstanser som har yttrat sig över betänkandet (SOU Prop. 1989/90:871987:18) Internationella familjerättsfrågor i de delar som behandlas i detta Bilaga3 lagstiftningsärende. Yttrandeöver betänkandet har avgetts av , hovrätten för ,, , , statens invandrarverk,kammarkollegiet, , universitets juridiska fakulletsnämnd.Lunds domkapitel, socialnämnden i kommun, ,, Föreningen jurister vid allmännaadvokatbyråer. Kommunal- och landstingsanslällda familjerådgivares förening. , , , Moderata Kvin-norförbundel, , , ,för kvinnojourer i och . 1 Allmänna synpunkter Prop. « u .. Bilagas Hovrättentillstyrker all förslaget läggs lill grund för lagstiftning och finner det särkilttillfredsställande att den segslitna konflikten mellan nationali-lets-ochhemvistprincipen i förslaget lösts i princip till den senares fördel. Denföreslagna lagen är föredömligt väl disponerad. Läsningen underiättas av undermbriker. Hovrättenvill lill en början framhålla atl familjerättssakkunnigas slutbetänkandeenligt hovrättens mening är ett mycket omsorgsfullt, gediget oeh värdefulltarbete. Del bör kunna ge de lagstiftande instanserna ett gott underlag för alti en ny lag samla nära nog alla internationella familjerättsfrågor. Förframtiden måste det vara av särskild betydelse att man i etl regelsystem kan fåen överblick över och ell samlat grepp om reglerna inom områdena för äktenskap,äktenskapsmål, makars förmögenhetsförhållanden, underhåll till barn och arv.Del har också varit de sakkunnigas huvuduppgift att lämna förslag till sådanabestämmelser, som väsentligen avser svensk domstols behörighet, tillämplig lagoch erkännande av utländska avgöranden. Ävenom de sakkunniga sålunda på etl förtjänstfullt sätt har fullgjort de uppgiftersom de har haft enligt sina direktiv, kan detta inte undanskymma alt detenligt hovrättens uppfattning skulle ha varit än mer värdefullt om hela denallmänna internationella privaträltsliga lagstiftningen på det familjerällsligaområdet dvs. den som inte bygger på konventioner och andra överenskommelserom samarbete med andra stater kunde samlas i en lag. Lagstiftningen skulledå, som de sakkunniga också påpekar, bli lättare att överblicka och tillämpa.Nu saknas alltså i lagförslaget regler inom så viktiga områden som faderskap,adoption, vårdnad och förmynderskap. Hovrätten har uppmärksammat alt förmynderskapsutredningeni belänkandet (SOU 1987:73) föreslagit regler inom det sistnämnda området,vilka är avsedda att återfinnas i den nu föreslagna lagen och även kan medföravissa justeringar i lagförslaget. Ävenom det snarare ligger inom det konventionsbundna området vill hovrätten i dettasammanhang ändå peka på vikten av all de i såväl civilrättsliga somstraffrättsliga sammahangen svårlösta och känsliga frågorna om olovligtbortförande av barn i internationella förhållanden blir reglerade så snart somdetta överhuvudtaget är möjligt. De sakkunniga nämner här också (sid. 49 50)de förslag lill en sådan reglering som finns i departementspromemorian"Olovligt bortförande av barn i internationella förhållanden" (Ds Ju1986:7). Attlill sisl nämna en detalj av mindre betydelse kan förefalla något överflödigt. Hovrätten har emellertid funnit att det i vart fall för inte hell insatta läsare av lagtexten kan vara värdefullt om de olika bodel ningsbegreppen formuleras tydligare än som är fallet. Tingsrättendelar familjelagssakkunnigas uppfattning att hemvistprinci- ''HSa J pen är attföredra framför nationalitetsprincipen och har, frånsett vad nedan anförs,ingen erinran mot i belänkandet upptagna förslag. Dessa bör föranledalagstiftning. Tingsrätten instämmer i familjelagssakkunnigas uttalande atthela den allmänna internationella familjdagsstiftningen bör samlas i enlag. () har inte något atl erinra mot kommitténs förslag. Gällanderegler om den internationella familjerätten är ålderdomliga ochsvåröverskådliga. Den ökade rörligheten över gränserna gör att behovet avklara och enkla regler är stor. Det är därför tillfredsställande alt kommitténhar sett över regelsystemet och att den lägger fram förslag lill en samladreglering av dessa frågor. DVanser atl kommittén på ett förtjänstfullt sätt har löst sin uppgift. Genom attbestämmelserna samlas i en gemensam lag bör del bli förenklingar för bl.a.domstolarna vid tillämpningen av den internationella familjerätten. Det ärenligt verkets mening myckel angeläget att arbelet med all se över dessa frågorkan fortsätta så att regler om faderskap, vårdnad, och som förmynderskapsutredningenockså numera har föreslagit i betänkandet (SOU 1978:73) Internationella förmynderskapsfrågor förmynderskapsfrågorna kan inlemmas i en gemensam lag om inlena-tionella familjerällsfrågor. Betänkandetinnehåller ett lagförslag, som innefattar stommen till reglering av hela deninternationella familjerätten. Det framlagda förslaget är väl systematiserat,vilket gör det lätt att hitta i regelsystemet. tillstyrkerförslaget i dess helhet. Socialstyrelsenföreslår att alla frågor som rör internationella förhållanden inomfamiljerätten både de som ännu inte är reglerade, och de som finns i andra lagartas in i denna samlade lagstiftning. Vidgenomgång av belänkandet i övrigt har verket inte någonting att erinra motförslaget. Uppsalauniversitets juridiska fakultetsnämnd: Fakultetsstyrelsenfinner de remitterade förslagen ägnade att läggas lill grund för lagstiftning. Dess lösningar i sak utgör i allt väsentligt ell lagfäs tande av senare svensk praxis; där de innefattar ändringar, är dessa över- 72 Även disposition och indelning av författnings- Prop.1989/90:87 materialet ter sig genomarbetade och ändamålsenliga. På enstakapunkter Bilaga 3 har fakultetsstyrelsen frågor eller invändningar. ,som anmodats yttra sig över mbricerat betänkande, har i huvudsak begränsat singranskning lill frågor som berör antingen som trossamfund ellersom huvudman för folkbokföringen. har inte några invändningar motflertalet av förslagen i betänkandet. Endast i fråga om rätten att avtala omtillämplig lag rörande förmögenhetsförhållandena i ett äktenskap kännerdomkapitlet tveksamhet. Detmåste för den som skall tillämpa lagstiftning om internationell familjerättvara av stort värde att lagstiftningen så långt möjligt finns samlad i en lag.Den nu föreslagna lagstiftningen är därför ell steg i rätt riktning. Domkapitlethar i förslaget inte funnit något som försvårar rättstillämpningen förpersonalen på pastorsexpeditionerna. Vid hindersprövning bör de nya reglernasnarare innebära en enklare tillämpning i alla de fall som avser utländskamedborgare med minsl två års hemvist i . Socialnämndentillslyrker utredningens förslag lill lag om internationella familjerällsfrågor.Socialnämnden anser dock att frågan om vilken kommun som skall vara behörigatt avgiva yttrande lill i ärenden rörande äktenskapsdispenserför dem som ej äger hemvist i bör klargöras. Advokatsamfundetvälkomnar det framlagda förslaget till Lag om internationellafamiljerättsfrågor. Samfundet anser att lagförslaget utgör ett förtjänstfulltarbete som i hög grad kommer att underlätta rättstillämpningen på deninternationella familjerättens område. rent allmänt påpeka viklen av all inne hållet i förslaget sprids lill alla de invandrargmpper som har "sinhemvist" i vårt land och främst då lill dem som ännu inte är svenska medborgare. Dessa gmpper omfattas inte av de svenska familjerältslagarna och flertalet härstammar vidare från länder vars kultur och rättsregler på många sätt skiljer sig från de vi har i . 1 synnerhet när det gäller lagstiftning inom familjerättens område är det av stor vikt atl de som 73 kommer all omfattas avlagstiftningen också erhållit tillräcklig informa- Prop. 1989/90:87 tion omlagamas innehåll. Många olyckliga kollisioner på såväl del sociala Bilaga 3som det rättsliga planet kan härigenom undvikas. BegravningsföreningenFONUS, ekonomisk förening, finner den föreslagna lagen väl underbyggd ochlagtexten har fått en överskådlig och bra systemalik. Föreningen tillstyrker defamiljelagssakkunnigas förslag och atl den föreslagna lagen genomförs.Förslaget synes väl ägnat all ligga lill gmnd för en lag om intemationella familjerällsfrågor. Lagenom intemationella familjerällsfrågor blir en alk viktigare del av vårlagstiftning. tar emot ell ökat antal flyktingar och invandrare.Detta innebär att allt fler människor får hemvist i ett annat land än där dehör hemma i nationellt avseende. FrånFolkpartiets kvinnoförbundssida är vi lacksamma över alt denna utredninggjorts. Uppläggningen av betänkandet är i överensstämmelse med FPK:sinriktning. Detta hindrar inte att förbundet vid genomgången funnit vissasynpunkter som vi särskilt vill framhålla.