prop · GD03136 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:136 om ändring i familjebidragslagen (1978:520) Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås ändringar i reglerna i familjebidragslagen (1978:520) omnäringsbidrag åt tjänstepliktiga. Förnärvarande kan en vämpliktig eller annan tjänstepliktig, som bedrivernäringsverksamhet genom en juridisk person, få näringsbidrag om han eller hansmaka eller båda tillsammans innehar mer än hälften av aktierna eller andelarnai den juridiska personen. Enligt förslaget skall en tjänstepliktig kunna fånäringsbidrag, om han eller hans maka eller båda tillsammans äger aktier ellerandelar i den juridiska personen och har ett väsentligt inflytande över denna.Kravet på att den tjänstepliktige i förekommande fall tillsammans med makan skall inneha mer än hälften av aktierna eUer andelama slopas alltså. Lagändringenföreslås träda i kraft . 1 1989/90. 1 saml Nr 136 Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520) Härigenomföreskrivs att 19 § Familjebidragslagen (1978:520) skall ha följande lydelse. 19§'Har tjänstepliktig helt eller delvis sin försörjning från näring, som drivs avhonom eller hans maka, och anlitas under den tjänstepliktiges tjänstgöringsärskilt avlönad arbetskraft för att ersätta den tjänstepliktige, utgår näringsbidragför uppkommande lönekostnad, i den mån kostnaden är skälig och överstiger detgenomsnittliga normala driftsöverskott som näringen kan beräknas lämna underden tjänstepliktiges tjänstgöring. Näringsbidrag utgår dock endast om detmåste antagas att fömtsättningar finns för fortsatt drift av näringen. Förstastycket gäller också om Första stycket gäller också om näringen drivs av juridisk person, näringen drivs av en juridisk per var/ aktier eller andelar tid övervä- son,; vilken den tjänstepliktige eller gande del ägs eller på därmed järn- hans maka äger aktier eller andelar förligt sätt innehas av den tjänste- och över vilken någon av dem eller pliktige eller hans maka. båda tillsammans huvudsakligen på grund av ägarintresset har ett väsentligt inflytande. Förlönekostnad som avser tjänstepliktigs eller hans makas barn, som är under 16år, utgår icke näringsbidrag. Avser lönekostnad tjänstepliktigs maka, den tjänstepliktigeseller hans makas barn som har fyllt eller deras föräldrar eller syskon,utgår näringsbidrag endast om det föreligger särskilda skäl. Fråganom barns ålder bedöms enligt 7 § andra stycket. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , S. ,, , R. , , , G. , , ,, , , , , , Proposition om ändring i familjebidragslagen (1978:520) Familjebidragslagen(1978:520), som reglerar det familjesociala stödet till tjänstepliktiga inom totalförsvaret,omfattar fyra olika former av behovsprövade familjebidrag, nämligenfamiljepenning, bostadsbidrag, näringsbidrag och begravningsbidrag. Lagen ärutformad för att kunna tillämpas i såväl fred som krig och gäller för ihuvudsak värnpliktiga, vapenfria tjänstepliktiga, hemvärnspersonal och annanfrivillig personal samt i fråga om näringsbidrag också bl.a.civilförsvarspliktiga. Regeringenuppdrog åt en särskild utredare (kanslichefen ) attöverväga och lämna förslag avseende den framtida administrationen ochansvarsfördelningen mellan myndigheter beträffande bidrag enligtfamiljebidragslagen. Idecember 1988 uppdrogs åt utredaren att, som en del av det tidigare lämnadeuppdraget, även överväga och vid behov föreslå ändringar av reglerna ifamiljebidragslagen vad avser bostadsbidrag och näringsbidrag. Slutligenuppdrogs också åt utredaren att överväga och föreslå ändringar ivärnpliktsförmånssystemet i dess helhet. Utredarenhar, med hänvisning till att frågan bör behandlas skyndsamt, i oktober 1989överlämnat en promemoria till regeringen, där förslag lämnas till ändringar avreglerna för näringsbidrag i 19 och 20§§ familjebidragslagen. TillprotokoUet i detta ärende bör fogas utredarens lagförslag (bilaga 1). Efterremiss har yttranden över utredarens promemoria avgetts av kammarrätten iGöteborg, överbefälhavaren, försvarets civilförvaltning, värnpliktsverket,, vapenfristyrelsen, , ,Småföretagens riksorganisation, centrala väm-pliktsråd. har avstått från attavge yttrande. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inomförsvarsdepartementet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 2103/89). Jagkommer i det följande att redovisa de förslag som utredaren lämnat när det gällerutformningen av rejema för näringsbidrag i familjebidragslagen samt redogöraför mina överväganden och förslag med anledning därav. Regeringen beslutadeden att inhämta lagrådets yttrande Över lagförslaget. Detlagförslag som remitterats till lagrådet bör fogas till protokollet i detta ärende(bilaga 2). Lagrådet har i principgodtagit förslaget men föreslagit ett förtydligande i lagtexten. Lagrådetsyttrande bör fogas till protokollet (bilaga 3). Som kommer att framgå godtarjag lagrådets förslag till ändring i det remitterade förslaget. Jag kommer attgå närmare in på lagrådets synpunkter i samband med att jag motiverar denlagtekniska lösningen jag vak (s.8). 2 Ändring av näringsbidragsreglerna för tjänstepliktiga Mittförslag: En vämpliktig eller annan tjänstepliktig, som bedriver näringsverksamhetgenom juridisk person, skaU kunna få näringsbidrag, om han eller hans makaeller båda tillsammans äger aktier eller andelar i den juridiska personen ochhar ett väsentligt inflytande över denna. Till skiUnad från vad som gäller skall således näringsbidrag kunna beviljas även när den tjänstepliktige ochhans maka äger endast hälften eller mindre än hälften av rörelsen. Utredarensförslag: Överensstämmer med mitt. Dock kan enligt ordalydelsen i utredarenslagförslag näringsbidrag också beviljas en tjänstepliktig som utan att innehanågra aktier eller andelar genom ett särskiU avtal har fått ett väsentligtinflytande i den juridiska personen. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget. Kammarrätten i Göteborgpåpekar att både kammarrätten och regeringsrätten tidigare påtalat behovet avde förändringar som föreslås. Vidare anser kammarrätten att 19§familjebidragslagen genom förslaget fått en sådan utformning att möjlighetenatt få näringsbidrag därigenom anpassats till en rimlig nivå. Överbefälhavarenoch centrala vämpliktsråd understryker vikten av att de föreslagnaförändringarna genomförs . Försvarets civilförvaUning föreslår attändringarna blir gällande från . anser också attett behovsprövat bidrag av detta slag inte bör begränsas av ett på förhandgivet belopp och förespråkar därför att bidragstaket på . Skälenfor mitt förslag: Vämpliktigaoch andra tjänstepliktiga har under sin tjänstgöring vissa förmåner. Föratomkost och logi samt reseförmåner har de också kontant- Vämpliktiga harunder gmndutbildningen en skattefri dager- Prop. 1989/90:136 sättning (förnärvarande lägst . per dag) och under repetitionsutbildningenen beskattad dagpenning som i princip motsvarar sjukpenningen. Samma förmånerbetalas tiU vapenfria tjänstepliktiga. Civilförsvarspliktiga har undertjänstgöring en dagpenning. Utöver dessa förmåner kan tjänstepliktiga också,som anförts inledningsvis, få familjebidrag bl. a. i form av näringsbidrag. Bestämmelsemaom näringsbidrag för tjänstepliktiga finns i familjebidragslagen (19 22§§).Näringsbidrag kan enligt dessa bestämmelser under vissa föratsättningarbeviljas en tjänstepliktig som har sin försörjning från näringsverksamhet.Bidraget kan beviljas med högst . per dag och är, på samma sätt somövriga bidrag enligt familjebidragslagen, behovsprövat. Syftet med bidraget äratt tillförsäkra den tjänstepliktige fortsatt förvärvsmöjlighet eftertjänstgöringen. Näringsbidragkan beviljas både för upprätthållande och tillfällig nedläggning avverksamheten i rörelsen . I det första fallet drivsverksamheten vid företaget vidare under tjänstgöringen. Näringsbidraget kan dålämnas till den tjänstepliktige, om han anlitar en särskild avlönad arbetskraftsom ersättare för sig . Näringsbidraget uppgår tilllönekostnaden, till den del den är skälig och överstiger det genomsnittliganormala driftsöverskott som näringsverksamheten kan beräknas lämna undertjänstgöringen. I det senare fallet får den tjänstepliktige ekonomiskt stöd förkostnader i samband med att rörelsen temporärt ligger nere under tjänstgöringenoch tillförsäkras därmed möjlighet att återappta verksamheten eftertjänstgöringens slut. Ifamiljebidragslagen anges ytterligare krav för att en tjänstepliktig skall beviljasnäringsbidrag. För det första skall den tjänstepliktige helt eller delvis hasin försörjning från näringsverksamhet. Med detta avses all näringsverksamhetsom lämnar ett bidrag till den tjänstepliktiges försörjning. Vidarekrävs för att näringsbidrag skall beviljas att det finns förutsättningar förfortsatt drift av rörelsen. Ettytterligare krav, som gäller när det är fråga om en rörelse som drivs av den tjänstepliktigeeller hans maka i form av en juridisk person, har föranlett vissa problem ochdet är med anledning av dessa som utredaren nu lämnat ett förslag till ändringav näringsbidragsreglema. I de fall då näringen drivs av en juridisk person, fömtsättsnämligen för rätt till näringsbidrag enligt gällande regler att den tjänstepliktigeeller hans maka äger den övervägande delen av aktiema eller andelama iföretaget. Detta har lett till att den som ägt hälften eller mindre av aktiema eUerandelama i ett företag på denna grand fått avslag på ansökan om bidrag även omhan deltagit med sin arbetsinsats i företagets drift. Detförhållandet att den som äger hälften eller mindre av aktiema eller andelama iett företag ansetts utesluten från möjlighet att få näringsbidrag har enligtutredaren uppfattats som stötande med hänsyn till att det har lett till stora ekonomiskasvårigheter för den tjänstepliktige, särskilt om Prop. 1989/90:136 fleradelägare fullgör sin tjänstgöring . I en stor del av de fall där ansökanom näringsbidrag har avslagits på gmnd av kravet på ägandets storlek, har den tjänstepliktigeägt exakt av företaget. Enligtmin mening är en regel, som enbart tar hänsyn till ett majoritetsinnehav avaktier eller andelar i en juridisk person, alltför stel för att ligga till grandför en bedömning av rätten till näringsbidrag. Det kan för den tjänstepliktigevara svårförståeligt att enbart aktie- eller andelsinnehavets storlek men intehans inflytande på rörelsen, skall ha betydelse för om näringsbidrag skallbeviljas eller ej. Syftetmed den nuvarande regleringen av i vilka situationer näringsbidrag skallbeviljas, när näringsverksamhet drivs av en juridisk person, har varit attknyta rätten till näringsbidrag tiU ett huvudsakligt, dvs. bestämmande, inflytandeöver företaget. Även om det i de flesta faU kan föratsättas att det bestämmandeinflytandet i ett företag tillkommer majoritetsägaren är detta förhållande inteundantagslöst. Utredarenhar kommit till slutsatsen att det inte varit lagstiftarens mening att denjuridiska form i vilken näringsverksamhet bedrivs skall ha någon självständigbetydelse för rätten till näringsbidrag. Genom tillsynsmyndighetemasanvisningar, lagändring, rättstillämpande myndigheters lagtolkning ochytterligare lagändring har bestämmelsema kommit att få en utformning varsinnebörd enligt utredarens uppfattning inte urspmngligen har varit avsedd. Enligtmin mening bör oavsett i vilken form näringsverksamheten bedrivs rätt tillnäringsbidrag finnas, om den tjänstepliktige helt eUer delvis har sinförsörjning av näringsverksamheten och det uppkommer kostnader för att ersättahans arbetsinsats med annan arbetskraft eller för att tillfälligt lägga nedrörelsen. Bidrag bör därför under dessa föratsättningar kunna beviljas oavsettom näringsverksamheten bedrivs av den tjänstepliktige eUer hans maka eller aven juridisk person som de har del i. Utredarenhar i sin promemoria i fråga om den lagtekniska lösningen övervägt att göra enanknytning tiU kommunalskattelagens (1928:370) regler om fåmansföretag.Utredaren har dock funnit svårigheter att i lagstiftningen om familjebidraganvända begrepp som är utformade för att tillämpas i ett regelsystem med heltannan begreppsbestämning och ett helt annat syfte. Utredaren har därför ihuvudsak avvisat en sådan lösning och stället föreslagit en lagteknisktenklare lösning. Förslagetknyter mer an till den tjänstepliktiges eller hans makas inflytande påföretagets drift än till det faktiska aktie- eller andelsinnehavet. Om den tjänstepliktigeeller hans maka har ett väsentligt inflytande på verksamheten genom aktie-eller andelsinnehav eller på gmnd av avtal och den tjänstepliktige deUar medegen arbetsinsats i företaget, bör han enligt utredaren när det gällerbedömningen av rätten till näringsbidrag likställas med den som bedriverenskild näringsverksamhet. Tillledning för vad som avses med ett väsentligt inflytande i de fall detta enbartgmndar sig på aktie- eller andelsinnehav och inte på ett särskilt Prop.1989/90:136 avtal kan enligt utredaren den bedömning gjort ianvisningar tiU 35§ I a mom. kommunalskattelagen tjäna som förebild. I anvisningamasägs att om ägarintresset är kan man i regel anta attnågot väsentligt inflytande inte föreligger. Jagkan i princip instämma i utredarens förslag till lagteknisk lösning. Genom attfrågan om inflytande över näringsverksamhet som bedrivs av en juridisk person,i stället för aktie- eller andelsinnehavets storlek, får en avgörande betydelsekommer näringsbidrag att kunna beviljas i de fall där ett avslagsbeslutuppfattas som stötande av den tjänstepliktige och den tiUämpande myndigheten.Den tillämpande myndigheten får ett större utrymme för att väga samman allaomständigheter som när man bortser från företagsformen kan tala för att dentjänstepliktige eller hans maka bedriver näringsverksamhet, om storleken avaktie- eller andelsinnehavet tillmäts mindre betydelse än för närvarande.Fortsättningsvis bör det inte uppkomma någon tvekan om t. ex. att fleradelägare i ett handelsbolag kan ha rätt till näringsbidrag . Särskiltför aktiebolagens och de ekonomiska föreningamas del kan man dock inte bortsefrån att det kan uppkomma gränsdragningsproblem när det gäller att bedöma om entjänstepliktig har ett väsentligt inflytande i företaget eller är att betrakta somenbart anställd i detta. Dessa gränsdragningsproblem torde emellertid oftafalla bort automatiskt när det rör sig om större företag med flera ägarintressentereftersom de övriga fömtsättningama för näringsbidrag sällan torde vara uppfylldai dessa fall. Ju fler personer som deltar i bolagets skötsel desto mindresårbart är bolaget om den tjänstepliktiges arbetsinsats faller bort för . Somjag anförde har utredaren föreslagit att en tjänstepliktig skall kunna fånäringsbidrag även när hans inflytande på verksamheten gmndar sig på ett avtal.Utredaren har dock inte närmare preciserat vilka fall som här åsyftas. Avutredarens förslag till författningstext kan man dra slutsatsen att det kanvara fråga om ett rent anställningsavtal eller att någon, utan att innehaaktier eller andelar, genom någon annan typ av avtal får ett väsentligtinflytande i företaget. Mot detta vill jag anföra följande. Behovetav näringsbidrag i nu aktuella avseenden gmndar sig på att den tjänstepliktigesjälv drabbas av kostnader för en ersättare för sig eller av t. ex. fastadriftskostnader under det att verksamheten ligger nere. Enligt min mening måsteman därför först och främst dra en klar gräns mot de rena anställningsavtalen.Ett inflytande som gmndar sig enbart på ett anställningsavtal kan aldrig gerätt till näringsbidrag. En sådan anställd kan nämligen inte anses självbedriva någon näringsverksamhet. 1 de fall däremot där ett avtal ger någon somsaknar aktier eller andelar i företaget en sådan rätt att använda tillgångarhos en juridisk person att han kan betraktas som självständig företagare, bördet finnas möjlighet att få näringsbidrag. I dessa situationer bedriveremellertid den, som genom ett avtal fått ett sådant inflytande, egen näringsverksamhet.Han kan därför få näringsbidrag enligt reglema i 19§ första stycket. På dessaskäl saknas det anledning att införa en rätt till näringsbidrag för den somendast till följd avett avtal har ett väsentligt inflytande över verksamhet som bedrivs av Prop.1989/90:136 en juridisk person. Detfinns emellertid andra avtalsfal! som bör nämnas. Det kan exempelvis varafråga om att flera delägare i ett handelsbolag har ett avtal sinsemellan omvem som skall ha inflytandet i bolaget och vem som skall sköta bolagetsverksamhet samt hur rörelsens överskott skall fördelas mellan bolagsmännen. Ettsådant avtal är inte att anse som ett anställningsavtal utan som ett s.k. delägaravtaloch torde vara vanligt i familjeföretag. Förutsättningarna för dessaavtalssituationer är att den tjänstepliktige både är delägare i en juridiskperson och har ett väsentligt inflytande på denna genom avtal. 1 detta fall ärdet den juridiska personen som formellt driver näringen. I det nu nämnda falletbör enligt min mening möjlighet till näringsbidrag föreligga. Detta bör gällaäven om aktie- eller andelsinnehavet är relativt litet. Dock måste inflytandeti företaget genom avtal blivit väsentligt. Utredarenhar som tidigare nämnts i förslaget till lagtext angett att den tjänstepliktigeskall kunna få näringsbidrag, när dennes inflytande på verksamheten grundar sigpå avtal. Inte heller med hänsyn till det nu angivna fallet anser jag att detär nödvändigt att i lagtexten peka ut avtalssituationen. För att det inte skalluppstå några gränsdragningsproblem mot anställningsavtalen eller andratveksamheter har jag valt en annan lagteknisk lösning. Jag anser att det ärtillräckligt att i lagtexten ange att möjlighet till näringsbidrag finns ifråga om näring som bedrivs av en juridisk person, om den tjänstepliktige ägeraktier eller andelar i den juridiska personen och har ett väsentligt inflytandeöver denna. Lagrådethar mot detta anmärkt att den föreslagna lagtexten i lagrädsremissen inteutesluter anställningsavtalet som grund för den tjänstepliktiges inflytande iföretaget, eftersom aktie-eller andelsinnehavet inte kvalificerats på annatsätt än att det skall vara fråga om mer än en aktie eller andel. Lagrådetföreslår att det i 19§ andra stycket läggs till att det väsentliga inflytandeti företaget skall ha sin huvudsakliga grand i ägarintresset. Jag har inte någotatt erinra mot lagrådets förslag i detta hänseende. Utredarenhar i förslaget till I9§ andra stycket som en föratsättning för näringsbidrag ide fall där näringsverksamheten bedrivs av en juridisk person angett att den tjänstepliktigedeltar i rörelsen med egen arbetsinsats. En allmän föratsättning förnäringsbidrag enligt 19§ första stycket är emellertid att den tjänstepliktigehelt eller delvis har sin försörjning av näringsverksamheten samt att hananlitar någon avlönad ersättare för sig. I detta ligger enligt min mening attden tjänstepliktige deUar med egen arbetsinsats i näringsverksamheten. Jaganser därför att det är tillräckligt med den reglering av denna fråga som finnsi 19§ första stycket. Någon upprepning av detta i andra stycket bör därför integöras. Vadjag nu anfört om de nya förutsättningarna för näringsbidrag medför att en ändring behöver göras i 19§ andra stycket familjebidragslagen med den innebörd jag anfört i det föregående. Utredaren har föreslagit ändring ar även i 19§ första och tredje styckena samt i 20§. Ändringama är närmast av språklig och redaktionell art. Utredaren har överlämnat sitt slutbetänkande till mig och därvid föreslagit ändringar 8 ivärnpliktsförmånssystemet i dess helhet. Det finns därför inte anledning Prop.1989/90:136 att nu företa någon språklig överarbetning av de aktuellaparagraferna i familjebidragslagen. Värnpliktsrådethar i sitt remissvar föreslagit att bidragstaket på . per dag slopas.Jag är inte beredd att i detta sammanhang föreslå någon ändring i de nuvarandereglerna om att näringsbidrag är begränsat till . Utredarenhar i promemorian gjort vissa kostnadsberäkningar för reformen. /88 var kostnaderna för näringsbidraget 9,6 milj. kr. /89 registrerades 818 ärenden om näringsbidrag hos försvaretscivilförvaltning. Under samma budgetår beslutades 822 ärenden, varav 593bifölls och 229 avslogs. Utredarenhar anfört att det enligt uppgift från försvarets civilförvaltning är svårt med hänsyn till att olika skäl kan ligga till grund för avslag att ange detantal ärenden där bristen i aktie- eller andelsinnehavet har utgjort det endahindret mot bifall. Uppskattningsvis kan det röra sig om högst hälften avavslagen. Det går därför inte att med säkerhet beräkna den kostnad som skulleuppstå till följd av det förslag som läggs fram. Uppskattningsvis kan det rörasig om högst 1 milj. kr. Medutgångspunkt i de fall, där näringsbidrag inte kunnat bifallas med nuvaranderegler, bedömer jag liksom utredaren att kostnaderna för reformen kommer attuppgå till högst 1 milj. kr. Kostnaderna täcks inom respektivemyndighets anslag. 1enlighet med vad jag nu anfört har inom försvarsdepartementet upprättatsförslag till lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520). Lagrådet hargranskat förslaget. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslaget till lag om ändring i familjebidragslagen(1978:520). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propostionföreslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram. ändring i familjebidragslagen (1978:520) Härigenomföreskrivs i fråga om familjebidragslagen (1978:520) att 19 och 20 §§ skall haföljande lydelse 1989/90:136Bilaga 1 ger särskilda skäl. Frågan om bams ålder bedöms enligt 7 § andra stycket. Har tjänstepliktig helteller delvis sin försörjning från näring, som drivs av honom eller hans maka, ochanlitas under den tjänsteplikti ges tjänstgöring särskilt avlönad arbetskraftför att ersätta den tjänstepliktige, utgår näringsbidrag för uppkommandelönekostnad, i den mån kostnaden är skälig och överstiger det genomsnittliganormala driftsöverskott som näringen kan beräknas lämna under den tjänstepliktigestjänstgöring. Näringsbidrag utgår dock endast om det måste antagas attförutsättningar finns för fortsatt drift av näringen. Förstastycket gäller också om näringen drivs av juridisk person, vari aktier ellerandelar lill övervägande del ägs eller på därmed jämförligt sätt innehas avden tjänstepliktige eller hans maka. Förlönekostnad som avser tjänstepliktigs eller hans makas barn, som är under 16år, utgår icke näringsbidrag. Avser lönekostnad tjänstepliktigs maka, den tjänstepliktigeseller hans makas bam som har fyllt eller deras föräldrar eller syskon,utgår näringsbidrag endast om det föreligger särskilda skäl. Har en tjänstepliktighelt eller delvis sin försörjning från näringsverksamhet som drivs av honom ellerhans maka, och anlitas under den tjänstepliktiges tjänstgöring särskiltavlönad arbetskraft för att ersätta honom, utges näringsbidrag för denlönekostnad som uppkommer Näringsbidrag utges i den mån kostnaden är skäligoch överstiger det genomsnittliga normala drifts-överskott som näringsverksamhetenkan beräknas lämna under den tjäntepliktiges tjänstgöring. Näringsbidrag utgesdock endast om det finns förutsättningar för fortsatt drift av näringsverksamheten. Första stycket gällerockså om näringsverksamheten drivs av en juridisk person, vari den tjänstepliktigedeltar med egen arbetsinsats och vari han eller hans maka eller bådatillsammans på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal har ettväsentligt infiytande. Förlönekostnad som avser den tjänstepliktiges eller hans makas bam utges intenäringsbidrag om barnet är . Avser lönekostnad den tjänstepliktigesmaka, den tjänstepliktiges eller hans makas bam som har fyllt , eller dentjänstepliktiges eller hans makas föräldrar eller syskon utges näringsbidragendast om det förelig- 1989/90:136 Bilaga 1