prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Lagstiftningen på många områden måste därför ändras, så att en markägare inte utan rätt till ersättning hindras att anlägga viU- hägn, golföanor, enstaka fritidshus för uthyming eller att vidta olika åtgär der för en förbättrad viltvård, arrendera ut fiskevatten m. m. 10.9 : Denföreslagna omstmktureringen av detsvenska jordbmket kommer att få mycket stor inverkan på kultur miljövårdens intressen. Möjlighetema att selektivt möta hoten mot kuUur miljön inom vissa områden kommer att öka. stortpå en kraftfull regionalpolitik liksom på samhällets intresse och förmåga attstimulera till odling av alteraativa grödor. 10.10 Lantbruksstyrelsen:Lantbmksstyrelsen anser att de av arbetsgmp pen föreslagna åtgärdema för att underlätta ett genomförande av en ny livsmedelspolitik i hög grad måste anpassas efter fömtsättningama i olika regioner. Detta gäller olika föreslagna åtgärder med anknytning till mål för beredskap, miljö, markanvändning och regional utveckling samt de direk ta övergångsåtgärdema. Det blir en viktig uppgift för lantbmksstyrelsen 109 ochde nya länsförvaltningarna att medverka till en sådan anpassning och Prop.1989/90:146 samordning. Arbetsgruppenföreslår att det generella glesbygdsstödet ökas med lOOmilj. Lantbmksstyrelsenanser liksom i att ett belopp av denstorleksordningen motsvarar medelsbehovet i norra för åtgärder med denhuvudinriktning som nuvarande åtgärdsprogram har. Stödet bör inte knytas tillglesbygdsstödsförordningen med mindre än att denna ändras så att medel även kanutgå till olika mjuka investeringar, utvecklingsprojekt, rådgivningsinsatser,marknadsundersökningar etc. Stödet bör heller inte begränsas geografiskt tillnuvarande glesbygdsstödsområden. Även i fortsättningen måste medel reserverasför vissa centrala forsknings-, utvecklings-, rådgivnings-, samordnings-ochutvärderingsinsatser. Skall den typ av utvecklingsinsatser som åtgärdsprogrammetoch glesbygdsstödet representerar få bestående effekt erfordras kontinuitet i insatsema.Därför är det angeläget att det inom åtgärdsprogrammet igångsattautvecklingsarbetet kan fullföljas under ytterligare minst en treårsperiod. Isin senaste anslagsframstäUning har lantbmksstyrelsen begärt lOOmilj. föraktiva landsbygdsutvecklingsinsatser även i Syd- och Mellansverige.Motiveringen är de stora omställningsproblem som kommer att uppstå i sambandmed en omläggning av livsmedelspolitiken. Ett genomförande av denlivsmedelspolitiska arbetsgmppens förslag ökar enligt styrelsens uppfattningytterligare behoven av sådana åtgärder. 10.11Skogsstyrelsen: anser att utformningen av de bestämmelser somkommer att reglera jordbmkssektom måste samordnas med andrapolitiker och de övergripande målen för regionalpolitiken. Vianser det viktigt att det skapas möjligheter för boende på landsbygden, liksomarbete och service. Det är då självklart att landsbygdens resurser skallutnyttjas på bästa sätt. En viktig resurs är jordbmksmarken. ---- Vianser att en ökad möjlighet till arbete inom servicesektorn bådeoffentlig och privat skulle kunna bidra till att kvinnorna stannar pålandsbygden. Mångaservicefunktioner kräver ett minsta underlag för att kunna funge ra. Det är risk för att ganska små minskningar i underlaget får tröskeleffek ter, så att verksamheten måste läggas ned. Jordbmkethar genom sina försörjningsmöjligheter bidragit till att upprätthålla ettunderlag för många funktioner, så att efterfrågan kommit att ligga över trösklama.När produktionsinriktningen förändras och arbetstillfällena blir färreriskerar man, inte minst i skogs- och meUanbygderaa, att mista en del avunderlaget för offentlig och kommersiell service. För att motverka en sådan minskningbör man i möjligaste mån välja alteraativ för markanvändningen som ärarbetsintensiva i sig eller som ger stora spridningseffekter. Hämtöver börnedläggning av åkerbmk åtföljas av en intensifiering av skogsbmket där så ärmöjligt och lämpligt. 10.13Statens jordbruksnämnd: Vad gäller det s. k. Norrlandsstödet före- 110 slårLAG att den nuvarande omfattningen (625 milj. Rege- Prop.1989/90:146 ringen har gett JN i uppdrag att utreda vissa frågorangående Bilaga 2 regionalt stöd i norra . Uppdraget skall redovisasdels , dels . JN återkommer därför med ennärmare redovisning av frågorna kring detta stöd. ---- Ettsärskilt problem är den osäkerhet om vad avvecklingen av deninterna marknadsregleringen innebär för olika kategorier av jordbmkare, iolika områden, etc. Detär enligt JN angeläget att underlag finns så att det är möjligt att följa bl.a. den ekonomiska utvecklingen i jordbmket. Det är t.ex. viktigt att analyser görs över hur jordbmksstödet fördelas tiU olika regioner och olika bmkarkategorier. Sådana analyser kan också användas tiU att utvärdera effekterna av dessa stöd. 10.14----------------------------------------- konsumentdelegation: KD tillstyrker ut redningens förslag om ökade regionalpolitiska insatser. börinte reserveras för jordbruket om de kan göra bättre nytta inom andra sektorer.KD anser att behoven bör styra storleken av belopp för regionalpolitiskaåtgärder. 10.15------------------------- : Arbetsmarknadsstyrelsenanser attde regionala konsekvenserna av avregleringen kunde ha fått en klarare bdysnirigoch ställer sig i likhet med yttrandet från länsarbetsnämnden i Västerbottenslän tveksam till att sysselsättningen i glesbygden bedöms öka.----- Utredningenhar inte behandlat frågan om prisstödet till rennäringenskall finnas kvar. 10.16 Plan- och bostadsverket:Boverket är tveksamt till att en balanserad regional fördelning av välfärd ochsysselsättning enbart kan nås genom en naturlig utveckling. Skall den småskaligaförädlingsindustrin kunna styras till landsbygden krävs under en inledningsfas regionalpolitisktmotiverat stöd. Härvid bör även hänsyn tas till behovet av viss rådgivning ochutbildning. Den av utredningen föreslagna ökningen av glesbygdsstödet ärtroligtvis otillräcklig för att kunna ge en påtaglig och långsiktig sysselsättningseffekt. 10.17 : SINDinstämmer i det genereUa resonemanget om strävan efter fri konkurrens inomramen för gränsskyddet. Vad avser mejerinäringen och slopandet avutjämningssystemet förefaller dock utredningen ha underskattat de negativaeffekterna i Norriands inland. ----------------------- Ytterligareöverväganden förefaller därför angelägna innan beslut fattas, så att effekteraaav förslaget kan belysas mer ingående. ---- SINDbedömer de föreslagna regionalpolitiska insatseraa som otillräckligaom sysselsättningen skall öka i glesbygden. Kvinnounder skott, hög genomsnittsålder och fortsatt ungdomsavtappning är den verk lighet som råder.-- Föratt åstadkomma ökad sysselsättning fordras ett mer omfattande stöd till allmän landsbygdsutveckling samordnat med kommunala satsningar 111 på bostäder ochsmåföretagande där aktiva bygdegmpper kunde ges mer Prop. Glesbygdsstödets användning bör Bilaga 2 10.23Näringsfrihetsombudsmannen: om bibehållet produk tionsstöd till jordbmk i är i och för sig ett stort avsteg från avregleringslinjen i LAG. NO finner emellertid att det föreligger ett bered skapsmotiv som förtjänar att beaktas. NOhar i allt väsentligt inga invändningar mot LAG: s bedömningar och förslag i fråga om regionalpolitiska insatser. 10.25Konsumentverket: Det är mening att arbetsgmp pens förslag kan medföra negativa sysselsättnings- och befolkningskon sekvenser i skogslänens glesbygdsområden. Förslaget kan ge bety dande negativa återverkningar på möjligheterna att upprätthålla nödvän dig vardagsservice, speciellt dagligvamservice, i många små orter. Konsumentverketanser det angeläget att länsstyrelserna noga följer utvecklingen så att behovetav ytterligare/kompletterande stödinsatser fortlöpande kan bedömas. 10.29Sveriges : SLU anser att utredningen haren alltför optimistisk syn på den framtida lokaliseringen av produktio nen. Huvuddelen av cerealieproduktionen är koncentrerad till de bördiga slättområdena i , medan animalieproduktion, då främst av mjölk och nötkött (järnte skog) utgör basen för lantbmket i mellan- och skogsbygder. Ett marknadsanpassat system kan emellertid leda till att även mjölk- och nötköttsproduktionen vandrar ut på slätten (se även 1989). Flera skäl talar för detta. 10.33 Länsstyrelseni : För del har läns styrelsen från regionalpolitisk synvinkel i stort sett inget att invända och tillstyrker därför i princip utredningens förslag. Despeciella fömtsättningarna i måste beaktas. ---- Bibehållandetav en levande skärgård är därför ett absolut krav. Fömtsättningarnaför ett fortsatt jordbmk i skärgården försämras påtagligt enligt förslaget. Deformer för ändrat glesbygdsstöd som utredningen diskuterar för glesbygdernamåste även komma skärgårdsborna till del. 10.34--------------------------- Länsstyrelseni län: har i ett räkneexempelvisat att odlingen över så mycket som 30 000 ha kan komma att behövaläggas ner i länet då regleringen upphör. Frånregionalpolitisk synpunkt är det mycket angeläget att frågan om ny användning av friställd tas upp och ur skilda aspekter löses tillfredsstäUande.- Enligt mening är det önsk värt att statsmakterna i samband med avregleringen gör kraftfulla försök att komma fram till ett målmedvetet energipolitiskt beslut. 10.36------------------------------ Länsstyrelseni : vill hänvi- Prop. satill vad i anfört beträffande Bilaga 2 behovetav en lämplig ordning att hantera effekteraa för glesbygdsprodu-centeraa av en avregleringav mjölkproduktionen. Östergötlandkommer att drabbas hårt av kapacitetsneddragningen ge nom sin specialisering på spannmålsproduktion. Länsstyrelsentillstyrker LAG: s förslag om ökade insatser för att motverka de negativaeffekter som en krympande jordbmksproduktion får för glesbygdssysselsättningoch boende och för naturvärden och landskapsbild. finner ocksåatt föreslagna stödsystem, dvs. via glesbygdsstödet och NOLA-verksamheten, ärändamålsenliga. Länsstyrelsenvill betona vikten av att även länen i ges en förstärkning av resursema för glesbygdsstöd. ------ Länsstyrelsenvill starkt betona nödvändigheten av att länssty relsens resurser för regional utveckling förstärks kraftigt så att insatsema i glesbygdsföretag och övrigt näringsliv i berörda bygder och tätorter kan intensifieras och breddas. Enbart stödet riktat mot glesbygdsföretag i länet kan beräknas ta i anspråk 9 milj. kr. 10.37 Länsstyrelseni : Om den föreslagna avregleringen genomförs fuUt ut uppstår ett allvarligt hot för länets mjölkproducenter. Länsstyrelsenföreslår två åtgärder. En bibehållen intemreglering på mjölkområdet som gynnarmjölkproducenter i och i jämförbara regioner. Ett arealbidragför vall- och betesmarker som ersättning för jordbmkamas arbete med det öppnalandskapet. ------ Länsstyrelsenvill--- starkt understödja utredningens för slag om en kraftig utökning av glesbygdsstödet. 10.39--------------------------------- Länsstyrelseni län: LAG:s förslag skulle få betydande re gionalpolitiska återverkningar i län. Ettgenomförande av LAG: s förslag kan överslagsmässigt beräknas medföra ett bortfaUav 1 500-2000 årsarbeten till övervägande del i glesbygden. Länsstyrelsenbedömer att det är små utsikter att genom glesbygdsstöd kunna kompensera dettabortfaU. Ettsnabbt slopande av prisutjämningssystemet inom mejerinäringen skulle få allvarligakonsekvenser för län. därförföreslå att förslaget från Svenska mejeriemas riksförening till förenklatprisutjämningssystem läggs till gmnd för en successiv marknadsanpassning. Länsstyrelsenhar i yttrande till regeringen bestämt hävdat att en minsk ning av sockerbetsodling och sockerproduktion inte får drabba . Det finns starka regionalpolitiska, miljömässiga och beredskapsskäl för en sådan begäran.-- 10.40--------------------------- Länsstyrelseni : För kan, på gmnd av desärskilda fömtsättningama som gäller här, det bli avsevärt ogynnsam mare än för landet i övrigt. Detta beror bl. a. på jordbmkets stora betydelse 113 8 1989/90. här,de genomsnittligt lägre skördama, den omfattande förädlingsindu- Prop.1989/90:146 strin som är starkt beroende av länets eget jordbmk, ö-läget medden för Bilaga 2 pendling avgränsade arbetsmarknaden, näringsstmkturen medbegränsade möjligheter till ersättningssysselsättning samt ökade miljökostnaderpå gmnd av naturligt givna fömtsättningar. Vianser----- att en regionalpolitisk särbehandling bör göras för ------ Lantbmksnämndeni har i sitt yttrande över ar betsgmppens betänkande gjort en teoretisk beräkning av konsekvensema för vid en direkt översättning av gmppens förslag. Enbart inom jordbmket motsvarar detta en minskning med drygt 200 årsarbeten. Detta kan grovt uppskattas till av årsarbetskraften i det gotländska jordbmket.---- Utöverresultatet i jordbmksledet kommer effektema aven minskad produktion i förädlingsledet. ---- Defaktiska konsekvenseraa i form av minskad produktion och sysselsättning,torde bli betydligt större om inte särskild regionalpolitisk hänsyn tas till despeciella förhåUanden som gäller för det gotländska jordbmket ochlivsmedelsindustrin. Vianser att en uttömmande analys måste göras av vilka de totala effekteraa av arbetsgmppens förslag blir i olika delar av landet . ---- Utredningensanalyser och beräknade sysselsättningseffekter är ---- grovaoch bygger på osäkra antaganden. ------ Denav utredningen föreslagna förstärkningen av glesbygdsstö det med 100 milj. kr. i samband med avregleringen anser vi endast får ses som en form av insatser som kan vara aktuell. Beloppets storlek är med stor säkerhet alltför snålt tilltaget och bör därför kunna ökas under över gångstiden. ------ Detkommer att behövas en betydande samverkan mellan jord bmksnäringen samt myndigheter och organisationer för att omställningen skall kunna ske på ett acceptabelt sätt och så att de regionalpolitiska insatsema kommer till bästa möjliga användning. Enfortsatt sockerbetsodling på fömtsätter absolut att socker- bmketfinns kvar.--- bör garanteras en utökad odlingsareal tillca 5000ha, dvs. 10.41Länsstyrelsen i : Sockerbetor och potatis är basgrödor i detblekingska jordbmket. De ger ekonomisk ryggrad som bär upp animalieproduktionen,pälsdjursnäringen och fisket. som de skyddar miljön. Nedskämingarskulle drabba jordbmkaraa orimligt hårt. Utredningenhar varken beaktat grödoraas centrala ställning i eller deras positivaeffekter på miljön. Länsstyrelsenanser att regionalpolitiska förhållanden i bör tillmätas storbetydelse. Odlingen av sockerbetor och fabrikspotatis är så viktiga förBlekinges jordbmk, att inga nedskämingar kan accepteras förrän sekundäraeffekter på ett tillfredsställande sätt kan åtgärdas. Länsstyrelsenanser att de beräknade positiva sysselsättningseffektema av ett utökat glesbygdsstöd sannolikt är överskattade med hänsyn till stödets storlek.-- 114 Glesbygdsstödetbör höjas med ytterligare 100 milj. kr. så att det totala Prop. 1989/90:146 glesbygdsstödet uppgår tiU 430 milj. kr./år. 10.42------------------------------- Länsstyrelseni län: De regionalpolitiska in satsema behandlas i utredningen mycket knapphändigt och svepande. Inom detta område fordras en mera ingående regionvis konsekvens- och behovsanalys. Lantbmksnämndeni länet har beräknat att sysselsättningen minskar med inom såväl jordbmkets primärled som inom insatsvam- och förädlingsindustrin om utredningens förslag genomförs. Arbets gmppens uppgifter om positiva sysselsättningseffekter av glesbygdsstödet bedöms inte komma att påtagligt beröra län eftersom länet inte förfogar över mer än 3,5 milj. kr. Detta stöd måste öka till 30 milj. kr. för att kompensera länet för sysselsättnings minskningen. Arbetsgmppens förslag till ökning av glesbygdsstödet är helt otillräckligt. 10.43------------------------------ Länsstyrelseni : vänder sig motförslaget att glesbydsstödet främst ska omfatta . Ett utökatglesbygdsstöd måste även omfatta och därvid också t.ex. delar avMalmöhus län. Livsmedelspolitikenkommer att medföra omfattande förändringar i det skånskalandskapet, om föreliggande utredningsförslag genomförs. ---- Storaarealer jordbmksmark kommer att tas ur produktion i länet.Kontrasten mellan nedläggningsområden och jordbmksområden förstärks.--- ---- Enligtlänsstyrelsens bedömning är det viktigt att på alla sätt stimuleratill nyföretagande inom småskalig förädling men anser att livsmedelsutredningen överskattat möjlighetema att skapa upp till 2000 sysselsättningstillfallen i glesbygd. Småskalig förädlingsindustri kommer sannolikt att produktionsmässigt endast bidra till en mindre del av livsmedelsproduktionen. 10.44 Länsstyrelseni : I utredningen finns inte någon utveck lad analys över vilka följder förslagen får vare sig för olika sektorer inom jordbmket ochlivsmedelsindustrin eller för olika delar av landet. Allmäntsett har mycket goda fömtsättningar för produktion och förädlingav livsmedel. Trots detta kommer dock betydande förändringar att ske inomvissa sektorer och områden. ---- Enligtlänsstyrelsen är småskalig förädlingsverksamhet positiv menden torde inte få mer än lokal betydelse för länet. a. kan de miljöoch hälsovårdsmässigakraven bli alltför kostsamma för små livsmedelsföretag. ---- Detär nödvändigt att de utvecklingsinsatser som redan nu pågår närdet gäller produktion och förädling av livsmedel intensifieras. För att det skall bli möjligt krävs det exempelvis att länet erhåller ett ökat anslag för regionala utvecklingsinsatser. 10.45 i Göteborgsoch län: I utredningen saknas en Prop. 1989/90:146 bedömning av de regionala konsekvensema av förslagen. Därmed kan Bilaga 2 varken behovet av ökade anslag till landskapsvård eller behovet av ytterli gare glesbygdsstödsmedel närmare bedömas. Här behövs ett regio nalt utredningsarbete med bl. a. olika inventeringar där även kommunema behöver engageras.- 10.48Länsstyrelsen i : Någon tillfredsställande kon sekvensbeskrivning har inte redovisats av utredningen. Därför är osäker heten stor om verkningama inom olika sektorer. omregionala produktionsmål och hur överskottsarealen skall hanteras måste ges,liksom en rimlig omställningstid. Detkan konstateras att spannmålsodlingen i får betydande problem om förslaget genomförs. En extensifiering av brakandet sker på kort sikt och betydande arealer kommer att passivt eller aktivt skogsplan teras. ------ Enavreglering avjordbmket måste enligt uppfatt ning följas upp av ett kraftfullt stöd till jordbmket med regional- eUer glesbygdspolitiska förtecken.------ ---- Medtanke på att är en av de regioner som starkastpåverkas av att det s. k. Norrlandsstödet föreslås upphöra, är det angelägetatt en betydande del av glesbygdsstödet tillfaller . 10.49-------------------------- Länsstyrelseni län: För län innebär försla get att de sämre markema i mellan- och skogsbygderaa överges i Bergsla gen samt i västra och södra länet. Länsstyrelsenanser att de lOOmilj. i extra glesbygdsstöd samt de 250milj. tiUlandskapsvårdande insatser som föreslås inte räcker ---- Detär angeläget att länet tilldelas extra resurser för att stimulera nysmåskalig verksamhet och sysselsättning i glesbygd. 10.50-------------------------------- Länsstyrelseni : Det finns risk för att jordbmksnäringeni kommer att drabbas hårdare än på många andra håll i . Dettreåriga särskilda åtgärdsprogrammet för jordbmket i bör förlängastill att gälla även , samt även utsträckastill att gälla i regionalpolitiskt utsatta delar av . ---- Detär inte realistiskt att anta att glesbygdsstödet helt skulle kunnakompensera sysselsättnings- och inkomstbortfallet som uppstår i länet.---- Föratt glesbygdsstödet skall bli verkningsfullt erfordras en väsentligtstörre utökning än förslagets lOOmilj. Detär uppfattning att sydgränsen för prisstöd även i bör följa de naturliga fömtsättningama för jordbmkspro duktion och inte, som , strikt följa länsgränsen. De delar av Västman land, som har likartade produktionsbetingelser som kringliggande stödbe- rättigade regioner, bör därför också få samma stöd. 10.51 Länsstyrelseni : De förslag som presenteras i betan- Prop. 1989/90:146 kandet medför troligen en ännu snabbare och mer långtgående nedlägg- Bilaga2 ningav jordbruksföretagen i länet. Effekterna kommer att bli mycket kännbara---- .Det är därför av yttersta vikt att , som har likartadeproblem när det gäller jordbmksdriften som de fyra nordligaste länen får del av det s. k. Norrlandsstödet och ett förstärkt sådant i framti den. 10.52 Länsstyrelseni : anser att en avveck ling av prisutjämningssystemet på mjölk kan få starkt negativa konsekven ser för mjölkproduktionen i länet och därmed på sysselsättningen i dessa områden. ---- Utredningenmenar att fläskproduktionen har ett begränsat beredskapsintresse.Vi anser emellertid att det vore olyckligt om fläskpro-duktionen försvann frånvårt län dels för tillförseln av färskt närprodu-cerat fläsk, dels för attskapa underlag för de slakterier som finns . Risk finns annars för attnågot eller några av dessa slås ut, vilket i sin tur kan verka negativt på jordbmksproduktioneni stort. Den ensidighet som präglar vårt jordbmk skulle dessutom ytterligareaccentueras. ---- Vimenar att småskalig förädling, framför allt i norrländsk glesbygd,enbart kan få marginella effekter. ------ Densysselsättningseffekt för glesbygden som utredningen skis serar bedöms vara alltför optimistisk. 10.53--------------------------------- Länsstyrelseni : Den begränsade an vändningen av framför allt bekämpningsmedel i norrländskt jordbmk innebär att fömtsättningarna för högkvalitativ produktion är särskiU gynnsam. Denna fördel bör tas till vara genom kraftfulla åtgärder. Måletför livsmedelspolitiken vad avser det norrländska jordbmket bör enligt uppfattning ligga fast, dvs. produktionsnivå skall bibehållas.-- ---- Sambandetmellan föreslagna åtgärder för glesbygdsjordbmket ochförväntad sysselsättningsökning genom exempelvis glesbygdsstöd har på intet sätt redovisats. Ändock förväntar sig utredningen en ökning av sysselsättningen genom glesbygdsstödet om 500010000 arbetstillfällen . Det överstiger vida de resultat som nåtts . Utredningenredovisar dessutom en stark övertro på förädlingsmöjlighe terna inom glesbygden.- Erfarenhetema är inte uppmunt rande. Produktion av konsumtionsmjölk vid mindre anläggningar skulle kunna ha fömtsättningar att lyckas i anslutning till större tätorter, men innebär då inte någon nytta för glesbygden. Däremot bör föräd lingsinsatser utformas som innebär att kompletterande och ny verksamhet stimuleras.--- ------ Denneddragning som kan fömtses inom livsmedelsproduk tionen skall enligt vår uppfattning inte beröra jordbmket i de sju skogslä nen. ---- Vianser att den samlade nivån på produktionsstödet bör vara Prop. oförändrad och därmeduppgå till 735 milj. kr. ---- Drygt30% av bmkarna i är eller äldre medan är under40 år. Länsstyrelsenanser att den kommande jordbrakspolitiken måste inne hålla någon form av etableringsstöd för det norrländska jordbmket. ---- Enminskning av jordbmket skulle innebära uppenbara risker föratt kvinnornas arbetsmöjligheter minskade med åtföljande utarmning av framförallt glesbygden. ---- Denstörsta faran för glesbygdens livsmedelsproduktion är, om prispressen blirbetydande, att dagens hämtningsmönster inskränks i viss omfattning.--- Detregionala prisstödet som uppgår till I lOmilj. kr.måste få finnas kvar. Anledningen är att detta bortfall drabbar norra med dess långa transportavstånd. Vitolkar det som att utredningen finner det lämpligt att fläskproduktionenupphör i norra . Detta skulle vara direkt förödande för möjligheternaatt upprätthålla en rationell förädlingsindustri i norra fungerar som en bas och som en utjämnande faktor inomförädlingsindustrin. Dessutom är norra ett underskottsområde på fläsk,vilket är ytterligare ett skäl att inte dra undan förutsättningarna för dennaproduktion. Produktionsstödet bör också fortsättningsvis enligt länsstyrelsensuppfattning utgå för fläsk. 10.54-------------------------------- Länsstyrelseni : Vi hälsar arbetsgmppens uppfatt ning att det även skall finnas jordbmk och livsmedelsproduk tion i norra samt förslagen angående glesbygdsstödet med tillfreds ställelse.