prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90:146livsmedelsbranschen. Vid en avreglering måste man bevaka att det nuva- Bilaga 2rande systemet inte ersätts av informella regleringar inom branschen.Konsumentverket stödjer förslaget att de pris- och konkurrensbevakande myndigheteraages ett särskilt uppdag att följa utvecklingen under övergången till ettavreglerat system. Vid behov bör korrigerande åtgärder snabbt kunna sättas in. 6.30Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Konsekvenseraa för kostvanor avutredningens förslag är oklara. Utredningen uttalar det önskvärda i en ökadandel vegetabilier i kosten. Den förändrade prisreglering som föreslås tordedock få störst betydde för konsumenten i form av prissänkningar på animalier(sänkt gränsskydd och import). Sannlikt kan förändringarna därför väntas ökakonsumtionen av animaliska produkter. 6.53Länsstyrelsen i : Inför en avreglering kan man ingalunda taför givet att sänkta produktionspriser skulle resultera i sänkta ---- Enligtlänsstyrelsens uppfattning är en intensiv prisövervakning nödvändigi förädlings-och handelsleden. Risken är annars stor att minskade kostnader iprimärledet försvinner i form av höjda påslag i övriga led fram till slutligkonsument. 6.66 :----- Det är viktigt att gränsskyddet utformas på ett sådant sätt atten reell importkonkurrens möjliggörs. Det räcker därför inte att, som detheter i betänkandet, "följa utvecklingen uppmärksamt". Såvälgränsskyddets höjd som flexibilitet i systemets tekniska utformning måsteförbättra importmöjligheteraa, inte försämra dessa och kanske helt omöjliggöraimport som konsekvensen kan bli om nuvarande system bibehålls med en samtidigtavreglerad inhemsk marknad. 6.67 Handelns samarbetsorgan ijordbruksfrågor: Genom de inhemska prissänkningaraa på vissa produkter uppståri vart fall med all säkerhet ett markerat överskydd,som omöjliggör eller försvårar import. Vi finner detta djupt oroande. I ettsådant läge måste åtgärder snabbt kunna vidtas för att justera gränsskyddet, ominte på annat sätt så genom restitutioner. Videlar generellt värderingar om betydelsen av konkurrensen, som vi anser att denna inom handeln är betydande. Iall synnerhet inför ett framtida interaationellt perspektiv är det angelä get att samverkan som leder till storskalighet inte genom olika myndighets ingripanden försvåras eller t. o. m. omöjliggörs. 6.70Konsument-Forum: En ökande konkurrens ser vi positivt på i ett avreglerat jordbmk,men med vissa möjligheter att köpa upp reserver för olika ändamål--- . Vi troremellertid mer på att prisfördelar för oss konsumenter uppnås genomatt förändra den centraliserade distributionen 73 ochtitta lite mer på överetableringen i handeln. /90:146 och skattepolitiken borde därför mer tas med i denna helhetsbild,än Bilaga 2 enbart avregleringsfrågorna. 6.71 : KF kan dela utredningens förslag att fråganom gränsskyddets höjd bör göras avhängigt av utvecklingen i kon kurrenshänseende på den intema marknaden. Detär KF:s mening att gränsskyddets höjd år av utomordentligt stor betydelse förkonkurrensen. Avvecklingenav avsättningsgarantiema kan innan överskottet hunnit anpassa sig till efterfrågan leda till att priserna sjunker. Det bibehållna gränsskyddet kan bli prohibitivt. KF anser det angeläget att import skall kunna upprätthållas men att en eventuell anpassning av gränsskyddet med anledning härav bör föregås av överläggningar mellan konsumenter och producenter . KFhar i princip inget att invända mot förslaget att de pris- och konkur rensövervakande myndighetema ges ett särskilt uppdrag att följa över gången till ett intemt avreglerat system. 6.72 Landsorganisationeni : Produktions- och konkurrensförhål landena inom förädlings- och distributionsleden spelar en avgörande roll för det pris konsumenten får betala och vilket sortiment som finns i butiken. LO fömtsätter därför att utredningen om förstärkt konkurrens föreslår åtgärder som medför bättre fungerande marknader i efterföljande led. Detär ett väsentligt konsumentintresse att det inom livsmedelskedjans alla ledkommer tiU stånd en konkurrensbefrämjande stmktur efter det att den intemaregleringen avskaffats. Detär enligt LO:s mening av största vikt att det nuvarande, av samhäl let administrerade, regelsystemet inte ersätts med ett privat regleringssy stem. ---- LO:smedlemmar har som konsumenter ett intresse av att koncentrationen bryts ochatt mångfalden ökar. Arbetsgmppensförslag om att de pris-och konkurrensövervakande myndighetema skall ges ettsärskilt uppdrag att följa utvecklingen under övergången till ett intemt avregleratsystem tillstyrks av LO. Den kunskap som finns inom statens jordbmksnämnd böranvändas så att nämnden ges en aktiv roll i omställningen. Bedömningar avmåluppfyllelse genom avregleringen samt marknads- och konkuiTensförhållandenkan utföras av nämnden. Den bör också få befogenheter att t. ex. direkt gå inoch justera gränsskyddet, så länge det finns kvar, för att se till att en tiUräcklig,konkurrensstimulerande, import upprätthålls. Enutveckling av småskalig förädlingsindustri i nära anslutning till både primärproduktion ochmarknad är ett starkt konsumentönskemål. Också frånkonkurrenssynpunkt är det viktigt att mångfalden ökar. Koncentrationsproblemeninom livsmedelsdistributionen är, efter ge nomförandet av arbetsgmppens förslag, det största kvarstående problemet inom livsmedelssektom.--- Lagstiftningen måste förändras så att 74 NO,och ges befogenheter att bryta upp de Prop.1989/90:146 nuvarande faktiska leveransmonopolen. 6.74Lantbrukarnas riksförbund:- LRF vill markera att åtgärder somensidigt syftar till att omöjliggöra eller försvåra producentkooperativtsamarbete är oacceptabelt i då avreglering och ökad interaationellkonkurrens på livsmedelssektom eftersträvas. 6.80Svenska lantarbetarelörbundet: Det är enligt SLF: s mening av största vikt att det nuvarande, av samhället administrerade, regelsystemet inte ersätts med ett privat regleringssystem. ---- Vihar som konsumenter ett intresse av att koncentrationen brytsoch att mångfalden ökar. Arbetsgmppensförslag om att de pris- och konkurrensövervakande myndighetema skall ges ett särskilt uppdrag att följa utvecklingen under övergången tiU ett interat avreglerat system tillstyrks av SLF. Den kunskap som finns inom statens jordbmksnämnd bör användas så att nämnden ges en aktiv roll i omställningen. Bedömningar av måluppfyllelse genom av regleringen, marknads- och konkurrensförhållanden kan utföras av nämn den. 6.88Sveriges livsmedelsindustriförbund: Var jämviktspriset kom mer att ligga efter en avreglering kan inte med säkerhet avgöras i förväg, men det är sannolikt att det kommer att ligga något under det fastställda gränsskyddade priset. Gränsskyddet kommer då att förhindra import. Detta är givetvis inte ett konsumentintresse. bör där för, enligt SLIM, på sedvanligt sätt ha möjlighet till restitutionsförfarande 7.3överbefälhavaren: bedömer att en godtagbar försörj ningsberedskap för kris och krig kan baseras på en mindre jordbmksareal än . Såväl operativt som från försörjningssynpunkt intar dock en särställning jämfört med övriga delar av landet, vilket medför särskilda behov av åtgärder för att säkerställa beredskap och försvarsförmåga. Utredningen har beaktat detta . Överbefälhava ren stödjer utredningens förslag. Utredningsgmppenhar påtalat att även storstadsregionema kan utgöra potentiella problemområdenfrån försörjningssynpunkt i kris och krig. Uttalandet är försiktigt när manframför att "en utveckling mot ökad primärproduktion i närheten av dessaregioner icke desto mindre vore gynnsam". En mer handfast inriktning ärönskvärd som syftar tiU att i högre grad trygga storstadsregionemas försörjningäven i kris och krig. Utredningsgmppensidé om utveckling av småskalig förädling av livs medelsprodukter, spritt över stora delar av landet, inte minst till glesbyg den, är tilltalande.-- 75 7.4Överstyrelsen för civil beredskap: Med utgångspunkt i de av statsmak- Prop.1989/90:146 terna fastställda planeringsförutsättningarna förförsörjningsberedskapen Bilaga 2 bedömer ÖCB att beredskapskrav under vissagrundläggande förutsättningar inte torde lägga några avgörande hinder i vägenför de av LAG föreslagna förändringarna av livsmedelspolitiken. ------ ÖCBkan acceptera LAG: s allmänna syn på livsmedelsberedska pens utgångspunkter. ÖCBhar i andra sammanhang anfört att en variation av åkerarealens storiek i den utsträckning som bl.a. diskuterades livsmedels kommitté inte ger anledning till oro från beredskapssypunkt. lagerav kvävegödsel som livsmedelsfunktionen tidigare disponerat över kommer, somett resultat av FB 87, att vara utsålda vid utgången av . En bibehållenlivsmedelsberedskap förutsätter därför att lager av kvävegödsd åter kan byggasupp, och att medel till detta tillförs det civila försvarets planeringsram. ÖCBanser att reduktionen av inte får ske så att ytterligare obalanser iden regionala försörjningsförmågan uppstår. ÖCB instämmer också i LAG: s åsiktatt (en viss andel av den) mark som tas ur produktion måste kunna återställasför produktiva ändamål. Underförutsättning att kriskosten modifieras, och att proteinfoderme del kan användas i oförminskad omfattning även i kris och krig, bedömer ÖCB att 450 000 kor torde vara tillräckligt från beredskapssynpunkt. Ennedgång av oljeväxtodlingen kan bl. a. få till följd att fettandelen i kriskosten inte kan upprätthållas, och att möjligheterna att med inhemska råvaror tillverka vissa nödvändiga produkter reduceras. En sådan utveck ling måste bevakas noggrant. ÖCB instämmer i LAG:s förslag om att kontraktering av oljeväxtodlare kan bli aktuell under sådana omständighe ter ---- . ÖCBhar i olika sammanhang framhållit att diskussioner om livsmedelsförsörjningeni kris och krig tenderar att uppehålla sig enbart vid primärproduktionen. Detär ÖCB:s bestämda mening att förädlings- och distributionsleden ägnas alldelesför liten uppmärksamhet. LAG:s betänkande utgör härvidlag inget avgörandeundantag. ÖCB vill således även framgent understryka att livsmedelsförsörjningi krig till avgörande delar är en fråga om distribution av såväl råvaror somfärdiga livsmedel. LAG:s förslag torde leda till att en viss stmkturrationalisering sker inomlivsmedelsproduktionen. Denna skulle i sin tur kunna medföra en relativkoncentration, både i funktionellt hänseende och geografiskt, av livsmedelsproduktionen.De beredskapsmässiga konsekvenserna av en sådan utveckling är inte heltentydiga. ÖCBanser att detta noga måste beaktas i den fortsatta utformningen av livsmedelspolitiken--- . ÖCB stöder LAG:s förslag om ett investe ringsstöd till småskalig förädling. Om utvecklingen skulle leda till en ytterligare koncentration och sårbarhet, anser ÖCB emellertid att det finns skäl att inom ramen för livsmedelspolitiken undersöka och genomföra lämpliga åtgärder för att motverka detta. ÖCB vill inte utesluta att bered skapslån eller liknande åtgärder kan komma att behövas för att upprätthål la försörjningsviktig produktion. ---- OmLAG:s förslag skulle medföra att den fredstida lagerhåll- Prop. a. spannmål skulle minska, måste det mötas genom speciella Bilaga 2 åtgärder. ÖCB instämmer i LAG:s förslag att den beredskapsansvariga myndigheten bör ges i uppdrag att följa denna utveckling och vid behov föreslå en ökad lagring- . ------ Särskildaberedskapsåtgärder för kan anses motivera de. ÖCBvill i detta läge inte ta slutlig ställning till Norriandsstödets lämp lighet och effektivitet som beredskapsinstrument, åtminstone i dess nuva rande utformning.-- ------ ÖCBvill förorda en fördjupad analys av Norriandsstödets effek tivitet i beredskapshänseende, och i det sammanhanget göra avvägningar av stödet mot alternativa beredskapsåtgärder. -- ÖCB vill starkt understryka de väsentligt ökade risker och sårbarhetersom kan uppstå om koncentrationen av livsmedelsproduktionen äger rum i områdensom bedöms som riskområden i händelse av militärt angrepp. ---- ÖCBkonstaterar att en förbättring av livsmedelsberedskapen i Norrlandi första hand bör inriktas på att tillgodose de extra höga krav som där måsteställas på att färdiga livsmedel finns gripbara snabbt och med en uthållighetsom motsvarar krigets längd. Enkonsekvens av LAG: s förslag är att kostnaderna för livsmedelsbered skapen blir tydligare än vad som är fallet . Detta ser ÖCB som en fördel, eftersom det därigenom kan bli lättare att väga alternativa använd ningar av dessa medel mot varandra för att pröva vilken åtgärd som mest effektivt kan tillgodose livsmedelsberedskapen. vill ÖCB varna för en alltför långt gången renodling av de åtgärder, och kostnaderna därför, som vidtas för att åstadkomma beredskap. ÖCB anser att den grundläggande beredskapen i samhället byggs upp genom beredskapshän syn i samhällsutvecklingen (BIS), dvs. genom att olika slags åtgärder utanför det direkta beredskapsområdet utformas så att de så långt möjligt tar hänsyn till de krav som den civila beredskapen ställer. Till denna grundläggande beredskap måste sedan kopplas vissa kompletterande åt gärder --- . Ettgenomförande av LAG:s förslag skulle innebära en ökning av livsmedelsberedskapenskostnader över statsbudget jämfört med dagens läge. Kostnadernaför stödet till Norrlandsjordbruket, ca 625 milj. kr./år (var av 400milj. kr./år avser åtgärder i ÖN)- . ÖCB anser att dessa kostnader skall liggautanför det civila försvarets planeringsram. 7.5Socialstyrelsen: Den föreslagna avregleringen torde enligt socialstyrel sens uppfattning komma att främja produktkvaliteten och differentiering en inom näringen, minska behovet av handelsgödsel och medföra lägre intensitet i råvaruproduktionen. Detta gör näringen mindre känslig för avspärrning som omställningsbehovet vid en avspärrning mins kar. Avregleringen kan också betyda att en småskalig förädling stimuleras. Även detta kan anses vara en fördel från beredskapssynpunkt. Socialstyrelsendelar bedömningen att det i ett förändrat system kom- Prop. 1989/90:146 mer att krävas särskilda beredskapsåtgärder . ---- Socialstyrelsenvill påpeka att den kriskost utredningen refererar tillär otillräcklig och kan om den används ge upphov tillbristtillstånd hos lågenergiförbrukare samt växande ungdomar. Detta bör beaktasvid dimensioneringen av det fredstida jordbmket. ---- Socialstyrelsenanser att det finns utrymme för att öka den ekonomiskaramen för det civila försvaret i samma mån som kostnaderna ökar för desärskilda beredskapsåtgärderna. Om en sådan ökning inte sker kommer annarsandra civila funktioner inte att få erforderligt ekonomiskt utrymme för sinaberedskapsåtgärder. 7.9 Riksantikvarieämbetet:Det är naturligt att eftersträva insatser för beredskapsplaneringen som samverkar med ett landskapsvårdsprogram. Detta bör säkerställas genom särskilda riktlinjer för beredskapsstödet. 7.10 Lantbruksstyrelsen:Lantbmksstyrelsen konstaterar att arbetsgrup pen ej synes ha vägt in civila beredskapsaspekter i beredskapsmålet. bruksstyrelsen anser att det inte går att bortse från att militära krissituatio ner och andra katastrofer kan inträffa , vilket bör vägas in i beredskapsmålet för livsmedelspolitiken. Lantbruksstyrelsenvill framhålla betydelsen av att förändringarna i jordbrukets produktionsteknik och företagsstruktur beaktas vid faststäl lande av ett förändrat beredskapsmål. Lantbruksstyrelsendelar arbetsgmppens uppfattning att ett fortsatt stöd till försörjningsviktigproduktionskapacitet i är nödvändigt. ---- 1detta sammanhang bör behovet av ett regionalpolitiskt motiverat Styrelsenanser att huvuddelen av det samhällsstöd som utgår även i fortsättningen bör utgå i form av ett regionalt anpassat belopp per produ cerad enhet.-- Även i fortsättningen är selektiva stödformer nödvän diga för att möjliggöra nödvändiga investeringar och företagsutveckling. 7.12Statens livsmedelsvek: Arbetsgmppens förslag till alternativ kriskost innebärbetydande förändringar gentemot gällande kriskost enligt 1983 års livsmedelskommitté.--- Konsekvensernaför näringsinnehållet har framföralltblivit en väsentligt lägre fetthalt . Enkost med en så låg fetthalt är oacceptabel för spädbarn och barn upp till 3-4års ålder och kan på ge upphov till undernäring. Även för äldrebarn kan en kost med en så låg energitäthet vara olämplig. Dettagäller även för gravida och ammande. För att garantera att barnfår tillräckligt med fett krävs följaktligen särskilda åtgärder t.ex. en styrdransonering av vissa livsmedel till barnfamiljer. Dettaleder till att fetthalten i kosten till den vuxna befolkningen sänks ytterligare till 20 21 energiprocent . Beaktasvad nu har anförts har livsmedelsverket ingen erinran mot arbetsgruppens förslag i denna del. 7.13 : Jämfört med tidigare blir det mera Prop. angelägetatt utreda fömtsättningama för livsmedelsförsörjningen i olika Bilaga 2regioner i landet. Ytteriigare åtgärder kan även behöva vidtas för att undvikaatt koncentrationen till landets sydligaste delar blir aUtför stark. JNvill också, i likhet med LAG, betona att det är angeläget att statsmaktemanoga följer hur produktionsresursema (främst arealen) förändras inom jordbmket.LAG anför att om den i fredstid bmkade arealen inte längre uppfyllerberedskapsmotivet bör den beredskapsansvariga myndigheten beakta möjlighetenatt kontraktera bmkare för att en tiUräcklig areal JN ställer sig bakom detta förslag. meningbör statsmaktema med uppmärksamhet följa utvecklingen även inomförädlingsindustrin. 7.14 konsumentdelegation: Kostnaden för be redskapsåtgärder bör inte betalas av livsmedelskonsumentema utan av statskassan. Beredskapskraven bör inte översättas till mål för den fredstida produktionen, KD tillstyrker LAG: s förslag om utökad beredskapslagring av insatsmedel och om fortsatt Norrlandsstöd. 7.16 Plan-och bostadsverket: En god geografisk spridning av odlingsområdena böreftersträvas enligt verkets bedömning. 7.17 : SIND ansluter sig till de övergripande avväganden som görs ibetänkandet avseende beredskapsaspekterna. 7.23Näringsfrihetsombudsmannen: har i allt väsentligt inga invänd ningar mot LAG: s bedömningar och förslag i fråga om beredskap . 7.25Konsumentverket: Vi tillstyrker de åtgärder som föreslås i beredskapssyfte. 7.33 Länsstyrelseni : biträder i princip ut redningens förslag i vad avser beredskapsaspekterna . Försörjningenav under beredskap och krig medför en del specifika problem.- Enligtlänsstyrelsens mening är det av vikt för försörjningssäkerheten attproduktionen av baslivsmedel i östra även fortsättningsvis hållspå en relativt hög nivå även om kapaciteten kanske inte behöver utnyttjas fulltut under fredstid. ---- Föratt uppnå en acceptabel försörjningssäkerhet krävs en ökad beredskapslagring avfrämst livsmedelsråvaror inom länet. 7.34 i län: Enligtlänsstyrelsens mening är de problem som kan uppkomma vid avspärrning och krigväl behandlade i utredningen. 7.35 i Södermanlandslän: Förädlingen av jordbmksprodukter har centraliseratshårt vilket lett till brister i 79 försörjningsberedskapenoch lokala sysselsättningsproblem. styrelsenser därför positivt på de möjligheter till småskalig livsmeddsin- Bilaga 2 dustri som arbetsgmppen förespråkar. Det bör gälla både "gårdsanlägg ningar" och "bygdeanläggningar" i anslutning till tätorter. 7.39Länsstyrelsen i län: En neddragning av den odlade arealen med 500000 hakan svårligen förenas med en omsorgsfull bedömning av de krav, som kan kommaatt ställas under en långvarig försörjningskris i och i så faUsannolikt också i det europeiska närområdet. Länsstyrelsenär starkt oroad över att ett genomförande av utredningens förslag innebär enökad koncentration av odling och livsmedelsindustri till . 7.42Länsstyrelsen i län: 1 utredningen nämns att 2 milj. ha åker---- är tillräckligt för de omedelbara produktionsbehoven i hän delse av kris eller krig. Länsstyrelsenanser att en beredskapsplanering som är så snäv inte bedöms uppfylla skälig försörjningsnivå. En rimlig utgångspunkt bör vara att planera så att hela växtodlingsåret beaktas. 7.48Länsstyrelsen i : Ett genomförande av utredningens förslag innebärsannolikt en koncentration av livsmedelsproduktionen såväl i primär- som sekundärledtill landets bättre jordbmksbygder. Detta är enligt länsstyrdens uppfattningriskfyllt om det innebär att stora arealer i mellersta och norraSverige definitivt tas ur produktion. Ett bevarande av den relativt lillaarealen åker i Norrlandslänen vore en garanti för försörjningsberedskapen. 7.50Länsstyrelsen i : Vid minskning av jord- bmksarealenmåste en från beredskapssynpunkt acceptabelt spridd jordbmksdrift behållas. Åtgärderbör vidtagas, som gör det möjligt att bibehålla och nyetablera en mera spriddförädlingsindustri och lagerhållning på livsmedelsområdet. 7.52 LänsstyrelsenI : vill starkt understryka att är ett Norrlandslän med mycket viktiga beredskaps funktioner. Vi ifrågasätter om kostnadema för lagring är lägre än kostna dema för att hålla jordbmket igång. Vi anser att beredskapsskäl är ettviktigt motiv för jordbmksstöd till länet. ---- Vianser att ett riktat stöd till försörjningsviktig produktion i 7.53 Länsstyrelseni : En trovärdig säkerhets politik ---- kräver en oförändrad produktionsnivå i Norrlandsjordbm ket. 7.55Länsstyrelsen i : LAG: s förslag utan revideringar innebär enligt inte någon förbättring av beredskapen i Prop.1989/90:146 norra snarare tvärtom. 7.56 i Norrbottenslän: Utökad lagring kan av bl. a. regionalpolitisk hänsyn inte accepteras somersättning för sjunkande livsmedelsproduktion i länet. 7.57 Folkhälsogruppen:--- En vissavvägning måste göras mellan svenskafolkets kostsammansättning i fredstid och den som gäller underberedskapssituationer och krig. Sådana avvägningar är svåra att göra eftersomkriskostens sammansättning får återverkningar på livsmedelsproduktionen ifredstid. Därmed finns det risk för att en idealistiskt sammansatt kriskostleder till överproduktion av vissa livsmedel i fredstid, vilket i sin tur harresulterat i en felaktigt sammansatt kost. Detär därför angeläget att avvägningarna görs så att man undviker att en alltföroptimistisk bedömning av möjligheteraa att hålla en idealkost under kristidleder till olyckliga konsekvenser för kostvanorna i fredstid. Folkhälsogmppenanser att utredningen på ett förtjänstfuUt sätt gjort dessa övervägningar, ochatt dess förslag med all sannolikhet kan fungera i tider av kris somdet kan få gynnsamma effekter på svenska folkets kostvanor i fredstid. 7.58 Delegationen förglesbygdsfrågor: Delegationen anser att beredskapsaspekten måste väga tungt i jordbmkspolitiken.Delegationen viU understryka att det behövs en spridd produktion över helalandet och en decentraliserad förädling av livsmedlen. Delegationenförespråkar detta framför lagringsprincipen . 7.59 försvarskommitté: Arbetsgmppenhar utgått från de planeringsfömtsättningar,om bl. a. kris- och krigsskedens längd och karak tär, som lades fast försvarsbeslut. Degmndläggande planeringsfömtsättningaraa tillhör de frågor som försvarskommittén har att pröva. Detkan således konstateras att tidsplanema för livsmedelspolitikens resp.totalförsvarets behandling inte är helt samordnade. Kommittén ser dock ingaavgörande hinder för en stegvis behandling, där vissa justeringar avberedskapsskäl kan bli aktuella i samband med försvarsbeslutet . Kommitténvill framhålla livsmedelsberedskapens stora betydelse för totalförsvaretsförmåga och för befolkningens överlevnad i kris- och krigssituationer.Beredskapshänsyn är en nödvändighet vid livsmedelspolitikens utformning. De nuliggande förslagen bedöms medföra en minskning av produktionskapaciteten, medoundvikliga osäkerheter i konsekvenser för såväl den totala kapaciteten somdess regionala fördelning. Det är därför angeläget att den kommandeutvecklingen noga följs upp och att kompletterande åtgärder vidtas om konsekvensemafår kritiska följder för livsmedelsberedskapen. 6 1989/90. 1 saml Nr 146. 7.65 Föreningen ochspannmål: Med en målsättning att till Prop. 1989/90:146 allra största delen skall vara självförsörjande vad gäller livsmedel är det.Bilaga 2 mot bakgmnd av bl.a. årsmånsvariationema och beredskapen, nödvän digt med vissa spannmålslager.