prop · GD0372 · 1989-12-31 00:00:00 — Ödeshögskommun uppger: "Med tanke på den relativt låga kostnaden för att ökaminiminivån kan det ifrågasättas om inte denna bör höjas till den avriksarkivet föreslagna nivån. En gallring i enlighet med utredningens förslagkommer att medföra att alltför mycket arkivmaterial kommer att gallras, vilketkommer att försvåra och i många fall helt omöjliggöra en meningsfullforskning." Dsfanser att urvalsnivån är för låg och föreslår en kombination av årliga urvalsserier på en 3-procentsnivå med intermittenta urvalsserier t.ex. 141 vartfemte år på en högre bevarandenivå. Vissa socialtjänsthandlingar, Prop.1989/90:72 t. ex. handlingar rörande adoptioner och faderskap, bör dock bevarasfullt Bilaga 1.2.3 ut. Dedatum som skall gälla för individbaserade urval skall dras slumpmässigt.Riksarkivet bör få ansvaret att välja datum för olika bevarandenivåer för attsedan meddela dem i sina råd och anvisningar Avde trettiosju remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker sextoninstanser. Norrköpingskommun tillstyrker förslaget eftersom det innebär anonymitetsskydd ochdärigenom är mindre kontroversiellt, trots att det kommer att medföra merarbeteoch risk för sorteringsmissar. Ödeshögskommun uppger: "Rättvisesynpunkter talar också för att varierandefödelsedata skall få bestämma vad som skall bevaras." Avde remissinstanser som är negativa till förslaget anser tretton att man börbehålla systemet med fasta datum. Flera av dessa, bl.a. landsarkivet i ,har påpekat att systemet med slumpmässigt valda datum medför stora risker förfelaktig gallring eftersom det måste ske en plockgallring vilken dessutom blirdyrare. SCBhar påpekat att "urval efter födelsedatum torde endast delvis och medreservation kunna anses svara mot kraven på ett statistiskt korrekturval." Vidare påpekar SCB att urval efter slumpvisa i stället för fastaurvalsdatum kan leda till ett inte obetydligt merarbete. uppger: "Sett ur ett långsiktigt perspektiv tillgodosesdärför enligt förbundsstyrelsens uppfattning forskningen bäst genom att den knäsattaurvalsprincipen med 15:e födda behålls." Dsfanser att skälen för fasta datum överväger skälen för slumpvisa. Det ärpraktiskt ogenomförbart med slumpvisa datum, det leder till felgallringar medinformationsförluster som följd. Gallring efter fasta datum kan samordnas medtidigare register. Liknande åsikter framförs av och iÖstergötland. Detbör införas en ny regel i sekretesslagen med ett särskilt starkt sekretessskyddför de uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden, sombevaras enligt gallringsföreskrifter som bygger på ett system med intensivdataområdeneller individbaserade urvalsserier Avde tjugonio remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker deflesta förslaget men några anser dock att förslaget bör bearbetas ytterligare. Treinstanser är negativa till förslaget. JKavstyrker förslaget och uppger: "Enligt min mening är den avvägning som i sekretesslagen görs mellan integritets- och offentlighetsintresse i huvudsak ändamålsenlig. Sekretesslagens regelsystem är inriktat på upp gifter i allmänna handlingar. Sekretessen är inte beroende av i vilken 142 omfattningallmänna handlingar bevaras. Redan på grund härav kan jag Prop. 1989/90:72inte se att det skulle vara påkallat att ändra sekretesslagen med anledning Bilaga 1.2.3 av att allmänna handlingar skall bevaras inom vissa geografiskaområden eller för vissa personer." Universiteteti , rektorsämbetet, anser att integriteten kan bevaras utan ökatsekretesskydd lagstiftningsvägen. Stockholmsuniversitet, juridiska fakulteten, uppger: "finner imotsats till utredningen att sekretessen bör gälla som huvudprincip medmöjlighet för regeringen att föreskriva undantag. 1 likhet med utredningenanser fakultetsnämnden att en förlängning av sekretesstiden börövervägas." Lagreglering eller frivilliga överenskommelser 1stället för att lagreglera urvalsmetoderna bör man försöka få till ståndfrivilliga överenskommelser med de olika huvudmännen Avde nitton remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker deflesta. D/ochuniversitetet i , rektorsämbetet, anser dock att lagreglering börske. Remissinstansernaharbehandlad två frågorangående kostnader, frågan om kompensation förmerkostnader för intensivdataområden och frågan om varje myndighet bör bärasina egna kostnader. Femtonremissinstanser, alla från områden som har föreslagits som intensivdataområden,har behandlat frågan om kompensation förde merkostnader de får somintensivdataområden. De förutsätter alla att kompensation skall utgå. Landstingeti uppger: "Utskottet tolkar förslaget om intensivdataområdensom en gemensam lösning för hela landet och att alla harett gemensamt ansvarför bevarande av handlingar för framtiden. Någon form av generellt stöd till defyra utsedda intensivdataområdena torde därför vara nödvändig. Ett sådant stödmedför ökade möjligheter till en likvärdig standard i dessa arkiv med godservice, tillgänglighet, säker förvaring samt en god forskningsmiljö." Avde åtta remissinstanser som har behandlat frågan om varje myndighet bör bärasina egna kostnader för arkiven har sju stycken tillstyrkt att det bör vara så.Linköpings kommun har dock ansett att frågan bör omprövas. Avremissinstanserna är det tjugoen stycken som tillstyrker utredningens förslag i sin helhet. Det är många som bara uttalar sig om en eller flera delförslag. Ett flertal uttalar oro för att för mycket kommer att gallras och 143 för att lokalforskningenskall försvåras eller omöjliggöras. Endast en in- Prop. 1989/90:72 stans,. motsätter sig rent principiellt att gäll- Bilaga 1.2.3 ring sker. DIanser att man inte bör ta ställning varken till socialdatautredningens eller intensivdatautredningensförslag förrän det kan ske i ljuset av vad arkivlagsulredningen kommer framtill. Det föreslagna urvalet förefaller ägnat att säkerställa ett material somgaranterar en hög statistisk säkerhet. Socialstyrelsenuppger: "uppfattar att det finns en risk att tillgången påkällmaterial som rör skeenden på lokal individnivå, utanför intensivdataområdena,blir alltför uttunnad om utredningens förslag förverkligas. Detta gäller bådevid uppföljningar av hälsoförändringar i relation till långsiktigt verkandemiljöfaktorer och exposition för läkemedel, som när det gäller att följa socio-ekonomiskaförlopp i det lokala perspektivet. Styrelsen anser att då och hälso-och sjukvårdens arkivmaterial är av speciell natur, krävs ingående analyseroch ordentliga motiveringar för att kunna ta ställning till bevarandenivå och balansmellan olika urvalsprinciper. Forskningens ståndpunkter i dessa sammanhangmåste väga synnerligen tungt." RAtillstyrker att intensivdataområden och individbaserade urval införs men anserinte att det är möjligt att fatta ett generellt bindande beslut på grundval avdet framlagda betänkandet avseende i vilken utsträckning och på vilka typer avarkivmaterial urvalsmetoderna kan tillämpas. "Utredningen redovisarvarken den fördjupade analys av forskningens behov och prioriteringar eller denprecisering i fråga om berörda aktserier som erfordras innan en mera generelltillämpning av intensivdataområden och individbaserade urvalsserier skullekunna beslutas." Landsarkiveti anser att utredningen väcker fler frågor än den besvarar, att det ärsvårt att se den som ett praktiskt arbetsinstrument i debatten och attutredningen inte heller ger någon lösning på gallringsproblemet. Landsarkiveti finner att utredningen är ett stimulerande debattinlägg och förutsätteratt några beslut inte fattas på basis av föreliggande utredning. Landsarkiveti Vadslena påpekar att införandet av intensivdataområden inte får bli motiv fören ökad gallring inom övriga områden. Betänkandet kan inte utan avsevärdarevideringar läggas till grund för ett beslut rörande intensivdataområden och individbaseradeurvalsserier. Stadsarkiveti uppger: "De framlagda förslagen synes stadsarkivet dock inte hablivit helt lyckade eller genomtänkta. "En ny arbetsgrupp bör tillsättas". Stockholmsuniversitet, ekonomisk-historiska institutionen, uppger: "Ekonomisk-historiskainstitutionen finner det tyvärr nödvändigt med åtskilliga förtydliganden och enmycket mera detaljerad redovisning, innan den är beredd att på allvar taställning." MFRuppger: "Bland forskare finns en oro för att den samhällsekonomisktmotiverade ökade gallringen av individrelaterat material allvariigt kommer attinskränka möjligheterna för framtida forskning." MFRatt det ur medicinsk forskningssynpunkt är bättre med individbase- Prop.1989/90:72 rade urval än geografiska urval om gallring skall ske. uppger: "Det tycks således som om en kombination avindivid- och områdesurval ur såväl forsknings- som arkivekonomisk synpunkt hargoda skäl för sig. Den bör därför kunna godtas som en rimligurvalsprincip." "Enligt förbundsstyrelsens mening tillgodoses inteden lokal- och personhistoriskt orienterade forskningens behov av källmaterialgenom de föreslagna urvalsprinciperna." Densenare åsikten delas även av UHÅ, och kommuner och . AASuppger: "AAS anser att intensivdatautredningens försök att formuleragenerella bevaranderegler för handlingar inom en viss verksamhetsgren ärlovvärt." "AAS finner det inte möjligt att utifrån den mycketsummariska beskrivning av serierna som återfinns i betänkandet och bevarandeförslagetsom skissas göra någon som helst bedömning av förslagets praktiska ochekonomiska konsekvenser för berörda huvudmän inom staten." uppger: "Förslaget om intensivdataområden strider alltså motde rättvise- och jämlikhetsideal som folkrörelserna av tradition hävdat. ""FA vill understryka att hittillsvarande gallringsmetod som alltså tarhänsyn till arkivbildamas verksamhet och inte till deras geografiskabelägenhet, bör bibehållas och utvecklas. Betydande spareffek-ter harerfarenhetsmässigt kunnat uppnås på detta sätt i alla typer av arkiv, alltsåäven inom folkrörelsesektorn. FA anser alltså dels att förslagen om intensivdataområdeninte dragit de rätta slutsatserna av de senaste årens utveckling påforskningsområdet, dels att ett införande av ett sådant system skullekunna få spridningseffekter till andra sektorer och därmed förstärka skevhetenoch ojämlikheten i bevarande av och tillgängligheten till källmaterialet. Ensådan utveckling skulle självfallet skada framför allt den lokalhistoriskaforskningen." DOKuppger: "Enligt vårt synsätt kan gallring av allmänna handlingar vara en faktisk inskränkning i den rätt offentlighetsprincipen ger medbor garna. Vi har därför föreslagit att gallringen skall regleras i gmndlag och få ske endast om handlingarna är av ringa betydelse från offentlighetssyn punkt och gallringen sker med stöd av bestämmelse i lag." , Tema T, uppger: "Vi instämmer i den del av påståendet som innebär att utvecklingen är på väg mot allt mer datatek nikburen lagring av arkivhandlingar. Däremot tror vi att det kommer att ta innan detta är det dominerande lagringsmediet och vi hoppas att nackdelarna skall ha blivit uppenbara, erkända och åtgär dade i den mån det är möjligt. För att bara peka på några avigsidor eller oönskade egenskaper hos ett sådant system vill vi framhålla att datateknik- burna arkiv är svårtillgängliga för varje forskare och/eller medborgare som inte både behärskar denna teknik och som har råd att betala för att använda den. Administrativa register, som merparten av de aktuella in dividbaserade urvalsserierna kommer att utgöras av, har sin egen logik och sina egna återsökningsprinciper. För att forcera dem och kunna använda registren för att få svar på sina frågor måste forskaren kunna arbeta "på 145 10 1989/90. 1 sami Nr 72 tvärs" i'materialet.Så sker med de pappersbuma registren, men utan Prop. 1989/90:72 att detmärks eftersom det är lätt förbåde vetenskapsmannen och amatör- Bilaga 1.2.3forskaren att göra det. Datatekniken däremot ställer krav på en inte obetydligteknisk och programmeringsmässig kompetens." "Ytterligare en nackdelmed utredarens till synes oreflekterade teknikbejakelse har att göra medsårbarheten i ett datateknikburet arkivsystem. Den centralisering, även på texen regional nivå, som datatekniken här erbjuder kan innebära massförstörelse omVbrand,sabotage eller andra hot skulle bli verklighet. I händelse av invasion av främmandemakt framstår "garderobsvisionen" som en mardröm för en ockuperadsvensk befolkning." Sammanfattning av data- och pp- i 989/90:72 offentlighetskommitténs delbetänkande (Ds Ju '' '-' 1987:8) Integritetsskyddet i informationssamhället 3 Grundlagsfrågor, såvitt avser förslag om ändring i 2 kap.tryckfrihetsförordningen Kommitténföreslår att gallring av allmänna handlingar skall ges ett stöd i gmndlag(tryckfrihetsförordningen). Tryckfrihetsförordningentillförsäkrar medborgarna rätt att ta del av allmänna handlingar. Dennaoffentlighetsprincip har gällt i svensk förvaltning ochrättskipning. Om de syften offentlighetsprincipen skall tillgodose skall kunnauppfyllas krävs att myndigheterna bevarar sina allmänna handlingar på ettsådant sätt att allmänhetens fria insyn garanteras. Av olika skäl sparasemellertid inte allmänna handlingar alltid. De utgallras därför att de förlorarsitt intresse, för att samma handlingar ändå finns bevarade på en annan platseller för att det av rent praktiska eller ekonomiska skäl är omöjligt att sparadem. Denna gallring kan rent faktiskt sägas vara en begränsning avoffentlighetsprincipen. Finns handlingar inte kvar kan allmänheten inte få tadel av dem. Ett skydd mot en alltför långtgående gallring bör därför finnas.Även i tryckfrihetsförordningen där offentlighetsprincipen kommer till uttryckbör detta framgå. Kommittén föreslår därför att allmänna handlingar får gallrasendast om de är av ringa betydelse ur offentlighetssynpunkt. Bilaga 1.3.2 Förslag till Lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenomföreskrivs att 2 kap. 2§ tryckfrihetsförordningen skall ha följande lydelse. 2§ Rätten att taga del av allmänna handlingar får begränsas endast om detär påkallat med hänsyn till 1. riketssäkerhet eller dess förhållande till annan stat eller mellanfolklig organisation, 2. rikets centrala finanspolitik,penningpolitik eller valutapolitik, 3. myndighets verksamhet förinspektion, kontroll eller annan tillsyn, 4. intresset att förebygga ellerbeivra brott, 5. det allmännas ekonomiskaintresse, 6. skyddet för enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden, 7. intresset att bevara djur-eller växtart. Begränsningav rätten att taga del av allmänna handlingar skall angivas noga i bestämmelsei en särskild lag eller, om så i visst fall befinnes lämpligare, i annan lagvartill den särskilda lagen hänvisar. Efter bemyndigande i sådan bestämmelsefår dock regeringen genom förordning meddela närmare föreskrifter ombestämmelsens tillämplighet. Utanhinder av andra stycket får i bestämmelse som där avses eller regeringentilläggas befogenhet att efter omständigheterna medgiva att viss handlinglämnas ut. Allmänna handlingar får gallras endast om det kan antagas alt gallringenblir av ringa betydelse för medborgarnas rätt att ta del av allmännahandlingar och gallringen sker med stöd av bestämmelser i lag. Dennalag träder i kraft den 1 xxxx 1990. Sammanställning av remissyttranden över data- och Prop. 1989/90:72 offentlighetskommitténs delbetänkande (Ds Ju ''-- 1987:8) Integritetsskyddet i informationssamhället 3 Grundlagsfrågor, såvitt avser förslag om ändring i 2 kap.tryckfrihetsförordningen Remissyttrandenhar avgetts av justitiekanslem (JK), hovrätten för , kammarrätteni , , datainspektionen, krigsarkivet, ,universitets- och högskoleämbetet, juridiska fakultetsstyrelsen vid Uppsalauniversitet, forskningsrådsnämnden, statskontoret, (),arkivutredningen (U 1985:07), ombudsmän (), Svenskakommunförbudet, landstingsförbundet. i (LO),(), medborgarrättsrörelsen, arkivrådetför arkivverksamma inom statliga sektorn, föreningen arkivverksamma i landstingoch kommun samt statens person- och adressregisternämnd (). Universitets-och högskoleämbetet har överlämnat yttranden från juridiska fakultetsnämndenvid , i , rektorsämbetet vidLunds universitet, juridiska fakultetsstyrelsens forskningsnämnd vid Lundsuniversitet, medicinska fakuUetssty-relsen vid och enhetenför informationsbehandling ADB vid . () och har avgett ettgemensamt yttrande. CentralorganisationenSACO/SR har hänvisat till ett yttrande från medlemsförbundet . 2 Kort sammanfattning av remissyttrandena Drygthälften av remissinstanserna har tillstyrkt DOK:s förslag (JK, hovrätten förVästra , datainspektionen, krigsarkivet, ,forskningsrådsnämnden, arkivrådet för arkivverksamma inom statliga sektorn,universitets- och högskoleämbetet, juridiska fakultetsstyrelsensforskningsnämnd vid , i , rektorsämbetetvid , enheten för informationsbehandling ADB vid Lundsuniversitet, juridiska fakultetsstyrelsen vid ,kommunförbundet, LO, TCO, och föreningen arkivverksamma ilandsting och kommun). Ytterligarenågra remissinstanser delar DOK:s uppfattning att gallring av allmänna handlingar kan sägas utgöra en faktisk inskränkning i med borgarnas rätt att ta del av allmänna handlingar och är positiva till att det tas in en bestämmelse i tryckfrihetsförordningen (TF), men anser att regeln bör få en annan utformning (, juridiska fakultets nämnden vid , , arkivutredningen, landstings förbundet, SAF, industriförbundet och medborgarrättsrörelsen). Kammarrätten i ,JO, statskontoret och , anser att Prop. 1989/90:72 frågan om införandet aven bestämmelse om gallring i TF bör bli föremål Bilaga 1.3.3 för fortsattaöverväganden. JO, och har med hänvisning till attgallring ur dataregister kan vara påkallad av hänsyn till den enskildesintegritet uttalat att integritetsfrågorna bör uppmärksammas vid utformningenav gallringsbestämmelsen. har föreslagit att man i TF angeratt en sådan avvägning mellan offentlighets- och integritetsintresset skallgöras, när gallring övervägs. JO anser att DOK helt har förbigått deintegritetsaspekter som styrt utformningen av gallringsföreskrifterna i t.ex.socialtjänstlagen och patientjournallagen. Kammarrätteni , statskontoret, RRV och anser att formuleringen " att gallringen blir av ringa betydelse " kan tolkas så attmöjligheten att gallra handlingar skall bli restriktivare än den är . Malmötingsrätt har påpekat att DOK:s förslag innebär att enskild tjänsteman intebara skall kontrollera att gallringen sker med stöd av bestämmelse i lag utanockså göra en avvägning mot offentlighetsprincipens grunder. Tingsrätten ärtveksam till att regeln fått en materiell utformning och förordar att den istället utformas som en anvisning till normgivaren. JO har i huvudsak anförtsamma synpunkter som tingsrätten i denna fråga. Justitiekanslem(JK): Förslaget lämnas utan erinran. Dok:sförslag till en grundlagsregel om gallring innebär ett angeläget och välkommetframsteg. Ävenpå denna punkt framträder svagheten i att hovrätten inte har tillgång till anknytandelagförslag, i detta fall arkivutredningens väntade förslag till arkivlag.Förslaget väntas, enligt vad hovrätten har inhämtat, först omkring årsskiftet1987/88. Av särskilt intresse skulle ha varit att granska förhållandet mellangrundlagsregeln och gallringsbestämmelser för kommuner och landstingskommuner. Hovrättenvill ställa frågan, om det inte stämmer bättre med den arkivtekniskaterminologin att formulera huvudregeln så att det sägs: "Allmännahandlingar får utgallras ..." eller "... får gallras ut ..." Ommyndigheterna gallrar alltför hårt bland sina allmänna handlingar, kan syftet med den fria insyn som offentlighetsprincipen skall garantera komma att äventyras. Det är därför viktigt att insynsaspekten beaktas i göriigaste mån vid gallring. Den lämpligaste vägen för att åstadkomma 150 dettasynes vara att gallring får ske endast med stöd av bestämmelser i låg. Prop.1989/90:72 Därmed garanteras att bestämmelserna blir föremål för den grundligaBilaga 1.3.3 genomlysning och debatt som lagstiftningsproceduren normaltinnebär:. Kammarrätten ansluter sig därför till uppfattningen att åtminstone degrundläggande bestämmelserna angående gallring tas upp i lag: Kammarrätten harinte heller något att erinra mot att det förankras i tryckfrihetsförordningenatt degrundläggande bestäinmelsema angående gallring skall ges i lag. På såsätt markeras att offentlighetsprincipen inte är begränsad i tiden. Utredningenhar emellertid gått längre än som sagts genom att föreslå att det itryckfrihetsförordningen också skall föreskrivas att gallring får:ske endast omdet kan antas att gallringen blir av ringa betydelse för medborgarnas rätt attta del av allmänna handlingar. Den restriktivitet som ligger i en sådanbestämmelse synes strida mot vad som uttalas i direktiven för arkivutredningen(Dir 1985:17 jämfört med prop. 1982/83:100 bil. 60 66) att gallring börbli mer långtgående än och att kostnaderna för arkivering intefår tillåtas öka. Det har inte redovisats någon analys av hur restriktivt detföreslagna gallringskravet är i skilda hänseenden jämfört med nuvarandegallringsbestämmelser och huruvida det kan komma att medföra ökade arkiveringskostnader.Härtill kommer att kravet att gallringen skall vara "av ringa betydelseför medborgarnas rätt att ta del av allmänna handlingar" är utomordentligtvagtiutformat och torde ställa den som skall utforma gallringsföreskrifter ochäven den som skall verkställa gallring inför mycket svåra avvägningsproblem.Med hänsyn härtill kan knappast kommitténs förslag anses lillräckligt genomarbetatför att kunna ligga till gmnd för lagstiftning. Tingsrättendelar kommitténs uppfattning att gallring i praktiken kan innebära eninskränkning i offentlighetsprincipen. Det är därför logiskt'att komplettera TF:sbestämmelser så att det noga anges i lag i vilka": fall allmännahandlingar får gallras, på samma sätt som har skett i frågan om. när allmännahandlingar inte skall vara offentliga. Engrundlagsändring i det här sammanhanget får naturligtvis inte vara avsedd attöppna vägen för en så långtgående gallring att offentlighetsprincipen sätts åtsidan. Offentlighetsprincipen är värd att betala föri'.Tingsrätten vill strykaunder detta, eftersom man vid en hastig läsning av betänkandet lätt fåruppfattningen.att.skälen för den föreslagna regleringen är att en ökad gallringmåste göras av kostnadsskäl. Detta kan komma att stå i strid medoffentlighetsprincipens grunder. Tingsrätten förutsätteratt detta inte varit kommitténsmening. Tingsrätten har inte någoninvändning mot att kostnadsbesparande gallring enligt de metoder som redovisas i betänkandet (s. 61) förankras i TF. Om det skulle visa sig att kostnaderna för förvaring av allmänna handlingar trots det blii-.för stora, får problemet angripas på annat sätt än-; genom gallring. Man kan exempelvis tänka sig att handlingsinnehållet, när 151 del fmns på papper, försöver till andra lagringsmedia som är billigare atl Prop. 1989/90:72 förvara, såsom till mikrofilm. Motdenna bakgmnd tillstyrker tingsrätten att det i TF införs regler om gallring avallmänna handlingar. En sådan reglering kan, som kommittén foreslagit, göras iett nytt stycke, sist i 2 kap. 2 § TF, allt under fömtsättning givetvis atl enlagstiftning på området genomförs. Tingsrättenär emellertid kritisk till den av kommittén föreslagna utformningen. Detinnehåll den föreslagna bestämmelsen har getts innebär formeUt att tillämpandemyndighet, rentav enskild tjänsteman, inte bara skall kontrollera attgallringen sker med stöd av bestämmelser i lag utan också göra en avvägning motoffentlighetsprincipens gmnder. Ett behov av en sådan avvägning kan, som kommitténredovisat (betänkandet s. 67 m), tänkas förekomma i säregna fall. Den alltövervägande delen av gallringen ur de offentliga arkiven avser emellertid mtinartadehandlingar som saknar i stort sett varje intresse från offentlighetssynpunkt.Även gallring av sådana handlingar får emellertid i princip, med den föreslagnabestämmelsens utformning, ske först efter den angivna avvägningen. Frånprincipiell synpunkt förefaller det tingsrätten tveksamt att förslaget harutformats som en materiell handlingsregel för rättstillämparna.