prop · GD0392 · 1989-12-31 00:00:00 — Jagavser all återkomma lill regeringen med förslag om avtal med vederbörandehuvudmän om ansvaret för boende i elevhem, omvårdnad saml habilitering ianslutning lill den specialanpassade gymnasieutbildningen. 3.5 Kostnader för omvårdnadsinsatser Mitt förslag: Tillkostnadema för boende i elevhem, övriga sociala omvårdnadsinsatser samt habiliteringi anslutning lill specialanpassad utbildning för svårt rörelsehindradeungdomar vid gymnasieskola skall lämnas statsbidrag via anslag till nämndenför vårdartjänst. Utredningensförslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Flertalet instanser delar utredningens bedömning. Flera remissinstanserframhåller att en elev inte skall vara beroende av kommunalekonomiskaöverväganden och alt det är naturligt all staten åtar sig ekonomiskt ansvar förde svårt rörelsehindrade elevemas gymnasieutbildning. förordaralt del statliga stödd beräknas så alt kommunemas kostnader för de aktuella elevemablir ungefar lika stora som vid ett boende på hemorten. förtrafik- och polioskadade anser all utredningens förslag vänder upp och ner påden hittillsvarande ordningen och från många synpunkter är hell oacceptabelt. tillstyrker förslaget men uttrycker viss förståelseför farhå- gorsom framförs i ell särskilt yttrande lill betänkandet, om att den Prop.1989/90:92 föreslagna finansieringen kan leda till all kommunernas strävan atlanpassa gymnasieutbildningen minskar. Skälenför mitt förslag: Som jag har redovisat beslutade regeringen attdåvarande styrelsen för vårdartjänst fr. o. m. skulledebitera elevernas hemkommuner och hemlandslingskommuner avgift för boende,sociala omvårdnadsinsatser och habilitering i anslutning till utbildningen vidSkärholmens gymnasium. Beslutet hargälk tills vidare i avvaktan på denslutliga överenskommelsen, som avsågs kunna träffas i anslutning tik deförhandlingar som statens förhandlingsnämnd förde med om huvudmannaskapet för verksamheten vid Skärholmensgymnasium. Någon sådan överenskommelse har emellertid inte träffats. Frågan omfinansieringen av dessa kostnader har vid flera tillfällenuppmärksammals av . Med hänsyn lill frågans tidigare behandling iriksdagen, utredningens bedömning samt flertalet av remissinstansernas stäkningslagan-denföreslårjag att staten övertar ansvaret för finansieringen av boendet i elevhem,övriga sociala omvårdnadsinsatser och habilitering vid den specialanpassadegymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade elever. Begreppetomvårdnadsinsatser använder jag som en sammanfattande benämning på alla deinsatser som den svårt rörelsehindrade eleven vid sidan av den specialanpassadeutbildningen behöver under sin utbildningstid, nämligen boende! elevhem,omvårdnad i boendet och habilitering. Statenskostnadsansvar för svårt rörelsehindrade gymnasieungdomars boende i elevhem böravse driften av elevhem, inte anordnandet av dem. Medomvårdnad i boendet avser jag den personliga och praktiska hjälp i anslutning tillboendel som eleverna behöver för alt kunna klara sina gymnasiestudier. Medhabilitering avser jag omvårdnad i form av det särskilda sociala, psykologiskaoch medicinska stöd som eleven behöver. Miltförslag innebär atl staten skall finansiera kostnader för boende i elevhem,omvårdnadsinsatser och habilitering för svårt rörelsehindrade elever som bor ielevhem. Staten skall också svara för kostnaderna för habilitering för svårtrörelsehindrade elever som är hemmahörande i annan landstingskommun än den somskolan ligger i, men som bor i annan bostad än elevhem. Förslaget innebär inteall hemkommunernas och hemlandstingens ansvar för de berörda eleverna heltförsvinner. Ansvaret för att ungdomama får den omvårdnad och habilitering somde behöver kvarstår under de och skollov då eleverna vistas i sinahemkommuner. Hemkommunerna svarar också för vissa kostnader i anslutning till undervisningengenom alt inlerkommunal ersättning tas ut enligt bestämmelserna i skollagen(1985: IOO) och förordningen (1986:572) med vissa tillämpningsföreskrifter lilldenna lag. Mitt förslag: elev som uppbär hel förtidspension eller helt sjukbidrag eller har inkomstav eget arbete eller har viss studiehjälp och som bor i elevhem i anslutning tillgymnasieskola med specialanpassad utbildning för svårt rörelsehindrade elever,får las ul skälig avgift för kost och logi. Föreskrifter rörande sådanaavgifter meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Utredningensförslag: Avgiftsreglerna för boende i elevhem vid specialgymnasium för svårtrörelsehindrade elever skall motsvara dem som gäller för psykisktutvecklingsstörda. Remissinstanserna:Umeå kommun och landstings omsorgsnämnd stöder utredningensförslag om elevavgift. Slifldsen anser inte all utredningensjämförelse med omsorgsverksam-helen för psykiskt utvecklingsstörda är bra,eftersom de rörelsehindrade eleverna inte bor stadigvarande på elevhem. Skälenför mitt förslag: Ungdomar som studerar vid gymnasieskola med specialanpassadutbildning har i allmänhet förtidspension eller sjukbidrag. Dessa medel avsestäcka ungdomarnas kostnader för boende och liknande utgifter. Eninackorderingsavgift som på ett realistiskt sätt avspeglar normalkostnader förboende och mat bidrar till att förbereda ungdomarna inför de ekonomiskaförhållanden som kommer att möta dem som vuxna. Jag anser därför all elever somhar hel pension eller hell sjukbidrag eller egen inkomst och som bor i elevhemunder studietiden skall erlägga en avgift för kost och logi. Elever som harstudiehjälp i form av inackorderingstillägg eller utbildningsbidrag i form avtraktamente skall också erlägga sådan avgift. Beträffandeavgifternas storlek föreslår utredningen all regler bör införas som motsvarardem som gäller för psykiskt utvecklingsstörda som bor i gruppbostad ellerelevhem enligt lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m. fl. (omsorgslagen). Avgifterför kost och logi får enligt omsorgslagen tas ul av dem som har stadigvarandebostad på landstingskommunens bekostnad. 1 den förordning (1986:565) somutfärdats i anslutning till omsorgslagen har föreskrivits att avgifterna förkost och logi för kalendermånad får uppgå till högst av basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Svårt rörelsehindrade elever sombor i elevhem i anslutning till gymnasieskola med specialanpassad utbildningbor dock liksom flertalet psykiskt utvecklingsstörda som går i yrkessärskola inte stadigvarande i elevhem, utan endast under skoltid. De har i allmänhetkvar sin bostad på hemorten och har därför ofta en dubbel bostadskostnad. Jaganser att hänsyn bör tas lill delta och alt de avgifter för kost och logi somtas ul av de svårt rörelsehindrade ungdomarna som endast under skokid bor påelevhem således bör vara lägre än dem som tas ul av ungdomar som borstadigvarande på elevhem. Avsikten är att föreskrifter om sådana avgifter skallmeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. ningsmässiga regleringenav avgifterna bör avse endast elevhem som drivs av staten, kommun ellerlandstingskommun. Det får dock förutsättas att Stiftelsen iallt väsentligt tillämpar motsvarande ordning. Minbedömning: bör vid sidan av de uppgifter den har i dagför vårdartjänst m. m. och i fråga om huvudmannaskapet för elevhem, omvårdnadoch habilitering i anslutning till gymnasium, åriigen lägga framförslag lill regeringen om statligt anslag till statsbidrag till boende ielevhem, omvårdnad i boendel och habilitering i anslutning lillgymnasieskolorna med specialanpassad utbildning. bör varaden statliga myndighet som fördelar de här åsyftade statsbidragen enligt deregler som regeringen föreskriver. Nämndenför vårdartjänst bör också bistå med kansliresurser för den särskilda nämndensverksamhet. Utredningensbedömning: Överensstämmer delvis med min bedömning. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser som yttrar sig i frågan delar utredningens bedömning. positiv till atl åta sig uppgifter i samband med genomförande av förslagen.1 dagslägel anser sig nämnden emellertid inte ha resurser atl utföra deytterligare uppgifter som utredningen föreslår. Skälenför min bedömning: organiserar verksamhet med vårdartjänstför svårt rörelsehindrade ungdomar som studerar i eftergymnasial utbildningeller vid folkhögskola. Nämnden har också ansvaret för verksamheten medomvårdnad m. m. för svårt rörelsehindrade elever vid gymnasium. Jag anser att nämnden harbåde kunskap inom själva sakområdet och lång erfarenhet av sådana uppgifter somdel här är frågan om. Jag anser därför att nämnden bör vara den statligamyndighet som lägger fram förslag lill regeringen om anslag till statsbidragför boende i elevhem, omvårdnad i boendel och habilitering i anslutning lill gymnasieskolomamed specialanpassad utbildning samt som fördelar bidragen lill vederbörandehuvudman enligt de regler som regeringen utfärdar. Nämnden bör också enligt minmening bistå med kansliresurser för den särskilda nämnden. emellertid anmält alt den inte utan en förstärkning på kanslisidanhar resurser atl utföra föreslagna uppgifter. Jag anser atl en vissförstärkning av nämndens kansli är befogad och återkommer strax till detta. 3.8 Ikraftträdande och övergångsfrågor Prop. Deföreslagna ändringama i skollagen bör träda i kraft . De nya reglemabör tikämpas i fråga om elever som söker eller påbörjar Rh-anpassad utbildningi gymnasieskola från och med . Dettainnebär att den föreslagna särskilda nämnden kan inrättas fr. o. m. januari1991 och genomföra inlagningsförfarandet enligt de nya reglematill utbildning som börjar . I den gymnasiekommun somreguljärt borde la emot den unge behöver man kanske använda liden att parakdllöverväga eventuella lösningar för den händelse han eller hon visar sig inte ha fömtsättningaralt tas in i specialanpassad utbildning i eker eller på dentredje planerade orten, om start där skulle kunna ske redan höstterminen 1991. Försvårt rörelsehindrade elever som /90 är eller lill läsåret1990/91 blir intagna i den hittillsvarande utbildningen i ()och i () avses nuvarande förhållanden gälla tills deslutfört sin utbildning eller eventuellt slutat av någon anledning.Genomförandet av det nya systemet blir alltså successivt. Ulanhinder av all ändringama i skollagen inte träder i kraft tidigare än atl deförsta gången tikämpas vid intagningen lill /92, bör del föreslagnastatsbidraget lämnas fr. o. m. /91 för elever som då går igymnasieskolor med specialanpassad utbildning. Bidraget bör begränsas lill attavse sådana av de nuvarande elevema som hör lill de svårt rörelsehindrade,vilka enligt nämndens för vårdartjänst bedömning skulle omfattas av de nya lagreglema. Igymnasieförordningen (1987:743) finns del regler om bl. a. speeialklasser förelever som på gmnd av bl. a. rörelsehinder inte kan följa den vanliga undervisningeni gymnasieskolan. Vidare finns anslag lill särskilda insatser inom skolväsendetför elever med handikapp eller andra särskilda behov. Resurserför undervisningen beräknas enligt bestämmelsema i gymnasieförordningen. I1990 års budgetproposition för utbildningsdepartementels verksamhetsområde(1989/90:100 bil. 10) har således medel beräknats för de nuvarandeutbildningarna vid resp. gymnasium. Jag har fått vela altstatsrådet avser all återkomma lill medelsberäkningar i nästa årsbudgetproposition lill följd av nu lämnade förslag. 11990års budgetproposition (1989/90:100 bil.7) har regeringen föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på en särskild proposition i ämnet, till /91 beräkna ett förslagsanslag på . Jagåterkommer lill denna anslagsfråga. Omsorg om äldre och handikappade G 4. 1988/89Utgift 31698130 1989/90Anslag 34928000 1990/91Förslag 83717000 Jagräknar med en fortsall ökad efterfrågan på vårdartjänst ål studerande med svårarörelsehinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor och beräknar ettmedelsbehov för denna på . 2.Omvårdnadsinsatser i anslutning till gymnasieskolor med specialanpassadutbildning för svårt rörelsehindrade Somjagnyss har redovisat harjag fått vela att del finns goda fömtsättningar för alt specialanpassadutbildning för svårt rörelsehindrade elever skall kunna anordnas vid någongymnasieskola i den norra planeringsregionen. Medel bör därför anslås förboende i elevhem, omvårdnad i boendet och habilitering, dels för de nuvarande specialanpassadeutbildningarna vid gymnasieskolorna i () och (),dels för den avsedda specialanpassade utbildningen vid en gymnasieskola i dennorra planeringsregionen. Jagberäknar utgiftema för verksamhetema vid nuvarande två gymnasieskolorna samtför verksamheten i den norra planeringsregionen till , varav 200000kr. utgör medel till personalförstärkning vid gymnasium. Vidareberäknarjag att under /91 hämtöver behövs dt engångsbelopp på300000 kr. för anskaffning av teknisk utmstning till elev-bosläderaa ianslutning lik gymnasium. Jagberäknar intäkter i form av inackorderingsavgifter till . Totaltför omvårdnadsinsatser beräknar jag ett medelsbehov på . Nämndenför vårdartjänst bör som tidigare disponera medel för att bidra till utvecklingav metoder för boendeservice och andra kvalificerade insatser för personer medomfattande funktionshinder. Jag beräknar meddsbehovel för detta rik 1 179000kr. Jagbedömer att nämnden övergångsvis behöver en förstärkning vid sitt kansli med anledning av alt ytteriigare uppgifter skall läggas på nämnden enligt de förslag jag nu lagt fram. Jag beräknar kostnaden härför till 26 Förstärkningsresursen bör kunna omprövas då nämndens hu- Prop.1989/90:92 vudmannaskap för elevhushåll, omvårdnad och habilitering vid Skärholmensgymnasium upphör. Jagfinner också att inte bör omfattas av huvudförslagetoch beräknar den sammanlagda kostnaden för nämndens kansli rik . FörslagsanslagetG 4 för nästa budgetår bör las upp med . Ienlighet med vad jag nu har anfört har upprättats förslag lill lag om ändring iskollagen (1985:1100). Förslaget har upprättats i samråd med statsrådetPersson. Förslagettill lag om ändring i skollagen (1985:1100) Idenna nya paragraf bemyndigas regeringen bestämma vilka kommuner som skall få rällalt i sin gymnasieskola anordna speciekt anpassad utbildning för svårtrörelsehindrade. Del är fråga om gymnasieskola med tillgång till pedagogiska,sociala och medicinska specialresurser som är nödvändiga för all en svårtrörelsehindrad elev skall kunna tillgodogöra sig gymnasieutbildningen. Dessaskolor kallas i förslaget av praktiska skäl gymnasieskola med Rh-anpassadutbildning. finns sådana skolor i och medStockholms resp. som huvudman för själva utbildningen.Avsikten är atl utöver dessa kommuner ge en kommun i norra planeringsregionenrätt all anordna sådan utbildning vid sin gymnasieskola. Iparagrafen anges innebörden av vissa termer som förekommer i lagen. Rätten till specialanpassad utbildning i gymnasieskola skak gälla vissa svårt rörelsehindrade ungdomar enligt vad som närmare beskrivits i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3). 1 paragrafen har därför lagils in en definition av vad som skall förstås med svårt rörelsehindrad i förevarande sammanhang. Svårt rörelsehindrad är den som på gmnd av ell rörelsehin der eller, om även annal funktionshinder föreligger, sitt samlade handi kapp inte kan följa den reguljära studiegången i gymnasieskolan och som för all kunna genomföra gymnasiala studier har behov av såväl speciellt 27 förhandikappet anpassad gymnasieutbildning som de särskilda omvård- Prop.1989/90:92 nadsinsatser i form av boende i elevhem, omvårdnad i boendet och habilitering som är knutna lill en skola med sådan utbildning. Somframgått av den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3) skall vissa svårtrörelsehindrade ungdomar ha rätt lill utbildning i gymnasieskola med Rh-anpassadutbildning. Vad som skall avses med svårt rörelsehindrad har definierats i 1kap. 7 § och vidare utvecklats i den allmänna motiveringen. Vid bedömning avkriteriet svårt rörelsehindrad skall rörelsehindrd inte betraktas isolerat. Delväsentliga är om det samlade handikappet medför så stora svårigheter atl denunge inte kan följa reguljär studiegång. Del behöver inte vara fråga omhandikappels direkta inverkan på elevens möjligheter all tillgodogöra sigundervisning, utan det kan också vara så att habilitering och behandling lar såmycket tid och energi i anspråk att skolgången blir lidande. En fömtsättningför gymnasieutbildningen är givetvis att eleven har fullgjort sin skolplikt.Eleven fömtsätts vidare vara beroende av de särskilda omvårdnadsinsatser somerbjuds vid de Rh-anpassade gymnasieskoloma för atl kunna genomföra gymnasialastudier. 1 allmänhet hinner gymnasieutbildningen fullföljas före utgången av vårterminendel kalenderår eleven fyller . Undanlag finns emellertid. För all enpåbörjad utbildning skall kunna slutföras även om det innebär all den ordinarieövre åldersgränsen överskrids något föreskrivs i paragrafens andra stycke allutbildningen i sådant syfte skall få fortgå tik slutet av vårterminen det åreleven fyller . Iparagrafen anges all hela riket utgör elevområde för den speciellt anpassadeutbildningen. Vid de gymnasieskolor med Rh-anpassad utbildning som kommer altfinnas i landet skall alltså riksinlagning gälla. Delta innebär alt en elev isin ansökan bör ange vid vilken skola han eller hon önskar genomföra sinutbildning. 1 allmänhet lorde del bli den skola som geografiskt ligger närmasthemorten. I största möjliga utsträckning bör givelvis önskemålen om skolabeaktas. Del har dock inte ansetts möjligt atl föreskriva om en ovillkorlig rällalt välja viss skola. Paragrafeninnehåller akmänna bestämmelser om rätt till gymnasieutbild ning. Som framgår av paragrafens lydelse är denna rätt inte ovillkorlig ulan gäller i mån av plats. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan vidare meddela föreskrifter om behörighetsvikkor och om urval bland inträdessökande. 1ett nytt tredje stycke erinras om alt svårt rörelsehindrade elevers rätt Prop.1989/90:92 lill gymnasieutbildning regleras i 3 kap. 19a§. Definitionen påsvårt rörelsehindrad framgår av 1 kap. 7§. 1paragrafen anges att frågor om intagning till Rh- anpassad utbildning i gymnasieskolaskall avgöras av en särskild nämnd. För sådan utbildning skall riksinlagninggälla. Det har därför bedömts lämpligt att frågor om intagning lill utbildningvid dessa skolor prövas av en nämnd gemensam för hela landet. Det får ansessjälvklart att nämnden skaffar sig det underiag som behövs för att kunna göraen riktig bedömning. 1 detta kan ligga att bl. a. inhämta yttrande frånskolledningen för den avlämnande skolan och den skola som är aktuell. skall bestå av minst sju och högst elva ledamöter. Medhänsyn till de särskilda förutsättningar som skall gälla för atl en elev skallha rätt lill Rh-anpassad gymnasieutbildning skall i nämnden, förutomföreträdare för gymnasieskolan och gmndskolan, finnas personer med särskildkompelens att göra en sådan bedömning. Detta tillgodoses genom att i nämndenskall finnas företrädare från , läns-skolnämndernas planeringsberedningaroch . 1 nämnden bör också ingå någon representation förhuvudmännen eller ledningen för skola, elevhem eller habilitering på resp.gymnasieort. Nämndens ledamöter skall utses av . Enligtparagrafens tredje stycke får nämndens beslut överklagas hos kammarrätten.Behörig atl överklaga dt beslut av nämnden i fråga om intagning skall endastvara den elev som sökt den Rh- anpassade gymnasieutbildningen. Elevens rättall överklaga gäller i första hand beslut att hek vägra honom utbildning vidskola med Rh-anpassad utbildning. Också andra frågor om räll lill utbildningenligt 3 kap. 19 a § skall kunna överklagas av den som gjort ansökan hosnämnden i sådant avseende. Rätt atl överklaga nämndens beslut gäller dock inteplacering vid viss gymnasieskola. Ianslutning lill gymnasieskolorna med specialanpassad utbildning skall erbjudas särskilda omvårdnadsinsatser i form av boende i elevhem, om vårdnad i boendet och habilitering för att eleven skall kunna tillgodogöra sig undervisningen. Omvårdnadsinsalserna i boendel och habilileringen skall tillhandhållas kostnadsfritt för eleven. Detta beror på att statsbidrag lämnas lill sådana kostnader (jfr avsnitt 3.5). Av elever som bor i elevhem skall emellertid huvudmannen kunna la ul en skälig avgift för kost och logi. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela före skrifter om sådana avgifter. Avsikten är att avgift skall kunna tas ut om eleven uppbär folkpension i form av hel förtidspension eller hell sjukbidrag eller har inkomst av egel arbete. Av elev som inte har sådana pensionsför måner eller inkomster men har studiehjälp i form av inackorderingstillägg eller utbildningsbidrag i form av traktamente skall avgift få las ut som högst 29 Förevarande reglering avser boende i elevhem Prop.1989/90:92 underkommunall eller annat offentligt huvudmannaskap. förutsättasall Stiftelsen för om vårdnadsverksamheten ianslutning till gymnasium i allt väsentligt tillämpar motsvarande Genomen ny paragraf har öppnats möjlighet för regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer all meddela föreskrifter om svårt rörelsehindrade eleversspecialanpassade utbildning i gymnasieskola. Del kan förutses all del för dennautbildning kan finnas behov av att göra undanlag från de allmänna beslämmelserom gymnasieskola som gäller enligt skollagen. Den nya bestämmelsen möjliggörsådana undanlag. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår delsatt anta förslaget till 1. lagomändring i skollagen (1985:1100), dels atl 2. godkänna vad jag förordat omstatlig finansiering av kostnaderna för boende i elevhem, omvårdnad samt habiliteringi anslutning till gymnasieskolor med specialanpassad utbildning för svårt rörelsehindradeungdomar (avsnitt 3.5), 3. till Nämnden Jör vårdartjänstunder femle huvudtiteln för /91 anvisa ett förslagsanslag på . Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jaghar anfört om 4. anordnande av specialanpassadutbildning för svårt rörelsehindrade i en gymnasieskola i den norraplaneringsregionen (avsnitt 3.2), 5. huvudmannaskap för Rh-anpassadutbildning och för omvårdnadsinsalser i anslutning lill skola med sådanutbildning (avsnitt 3.4), 6. uppgifter för (avsnitt 3.7). Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden har anfört för de ålgärder och de ändamål som föredraganden har hemställt om. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1989:54) Prop.1989/90:92 Rätt till utbildning för svårt rörelsehindrade '' ' 1989års handikapputredning, vars huvudsakliga uppdrag är alt kartlägga ochanalysera insatser för funktionshindrade inom samt inom habilileringenoch rehabiliteringen, har genom tilläggsdirektiv (dir.1988:65) fåll i uppdrag att utreda frågan om svårt rörelsehindrade ungdomarsgymnasiestudier. Denutveckling som skett under en följd av år har inneburit all allt fler rörelsehindradeungdomar kunnat få sin gymnasieutbildning i sina hemkommuner. En liten gruppsvårt rörelsehindrade har emellertid behov av mycket stora och specialiseradeinsatser av pedagogisk, social och medicinsk art för atl klara sin skolgång.För denna gmpp finns särskilt anpassad undervisning, kombinerad med devhemsboende,omvårdnad i boendel samt habilitering, på två platser i landet. Dessa ärSkärholmens gymnasium i (ca 40 elever) och gymnasium i (ca 15 elever). Huvudmän för utbildningen vid dessa skolor är resp. kommun.Huvudmän för habilitering, elevhem och omvårdnad i boendet är vid Skärholmsgymnasielen statlig myndighet, (som försöksverksamhet) och vidAngeredsgymnasiet en kyrklig stiftelse, . 1detta betänkande används termen "omvårdnad" som en sammanfallandebenämning för verksamheterna med habilitering, elevhemsboende och den omvårdnadungdomarna får i elevhemmen. Vihar fått i uppdrag att kartlägga och lämna förslag som undanröjer de hinder somkan finnas för svårt rörelsehindrade ungdomars gymnasieutbildning. Vi hardärvid utgått från alt del bästa egentligen vore att alla rörelsehindradeungdomar kunde få sin utbildning i den vanliga gymnasieskolan och på samma sällsom andra.