prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — För att särskilt lyfta fram principen om att det ärmarknadsvärdet som skall gälla utan tillämpning av någon typ avförsiktighetsprincip, vidtas den åtgärden att uttrycket "efter ortenspris" byts ut mot "marknadsvärdet". Vidare sker vissajusteringar i punkt 1 av anvisningarna. En annan förändringar att begreppet naturaförmän byts utmot "förmån". Detta utgör en anpassning till förslagen vad beträffarbl.a. lagen om allmän försäkring och lagen om socialavgiften Innebörden avförslaget är ett klargörande av att förmåner som avser annat än kontant löneller därmed likställd ersättning, likaledes utgör lön och skall värderasmarknadsmässigt. 1 övrigt hänvisas till avsnitt 5.3.2.1 46 § 2 mom. Bestämmelserna i första stycket 4 om avdrag förunderhällsbidrag till icke hemmavarande barn slopas, vilket medför en justeringav andra stycket. I tredje stycket klargörs att avdrag förpensionsförsäkringspremier enligt detta moment bara fär ske i den män avdraginte kan göras i förvärvskälla. För näringsidkare skall avdraget ske iförvärvskällan. Ändringen av indelningen i inkomstslag och upphävandet av46 a § föranleder justeringar i första stycket. Med förvärvsinkomst avses inkomst av tjänst och inkomst avnäringsverksamhet (jfr 1 § 2 mom. 48 § 2 mom. I stadgandet regleras den nya utformningen avgrundavdraget (avsnitt 4.1). Grundavdraget fär inte överstiga inkomsterna av tjänst ochaktiv närings- Härvid medräknas inte sädan utdelning frånfåmansföretag el- Prop. 1989/90:110 ler realisationsvinst vid försäljning avaktier i sådant företag som skall tas upp som intäkt av tjänst och inte hellersådana förmåner och ersättningar m.m. som anges i punkterna 14 och 15 avanvisningarna till 32 §. 48 § 3 mom. Skattskyldig fysisk person som varit bosatt här i riketendast under en del av beskattningsåret har enligt nuvarande regler rätt tillgrundavdrag med en tolftedel för varje kalendermånad eller del därav som hanvarit bosatt hän Inte heller i fortsättningen bör den som bott i baraen del av året få fullt grundavdrag. Att för sädana skattskyldiga differentieragrundavdraget med hänsyn till årsinkomsten i enlighet med vad som föreslåsgälla för andra skattskyldiga enligt 2 mom. skulle emellertid bli mycketkomplicerat. Av enkelhetsskäl bör därför i stället gälla att skattskyldig sombott i riket endast en del av året skall få grundavdrag med en tolftedel avgrundnivån för avdraget. 48 § 4 mom. Folkpensionärer medges i stället för grundavdrag ettsärskilt grundavdrag. Regeln om det särskilda grundavdraget har pä lagrådetsinrådan flyttats frän andra momentet till ett nytt fjärde moment, för att detskall framgå att det särskilda grundavdraget skall medges enligt samma regleroavsett om pensionärens bosättning i varat hela eller del avbeskattningsåret. I momentet görs en hänvisning till punkt 1 av anvisningarnatill 48 §. som innehåller bestämmelserna om detta avdrag. Eftersom grundavdrag i princip skall medges endast motarbetsinkomster, skall dödsbo inte längre kunna fä grundavdrag ändödsfallsåret. Bestämmelserna om extra avdrag pä grund av existensminimumoch sjukdomskostnader upphävs. Vidare tas bestämmelserna om extra avdrag förfolkpensionärer bort. 1 övrigt anges hur beskattningsbar inkomst skall bestämmas.Pä lagrådets inrådan har 1-3 mom. ersatts med en ny gemensam bestämmelse utanuppdelning i moment. Den förändringen har gjorts i förhållande till lagrådetsförslag att begreppet/örvdM.jinkomst använts för att markera skillnaden motkapitalinkomst. Med kommunalt grundavdrag avses naturligtvis också särskiltkommunalt grundavdrag. 52 § 1 mom. Ändringen är en följd av att reglerna om extra avdrag förexistensminimum och sjukdoniskostnader upphör samt förslaget beträffandepensionärernas beskattning. 53 §1 mom. Prop. Den som inte är bosatt här i riket är skattskyldig här förbl. a. inkomst av fastighet här och inkomst av rörelse, som bedrivs frän fastdriftställe här. Sammanslagningen av inkomstslagen föranleder en justering avdessa bestämmelsen Regelns utformning innebär att skattskyldighet föreliggerför medgivna värdeminskningsavdrag m. m. och för avdrag för värdehöjandereparationer och underhäll som skall tas upp som intäkt när fastighet här iriket avyttras eller avskattning eljest skall ske (punkterna 5 och 6 av anvisningarnatill 22 S KL). Motsvarande gäller i fråga om bostadsrätter här i riket. Vidare gäller att den som inte är bosatt här i riket ärskattskyldig för pension enligt AFL endast till den del denna överstiger 10000 kn Denna regel justeras med hänsyn till den nu ändrade utformningen avgrundavdraget. Vidare upphävs bestämmelserna i näst sista ledet omskatteplikt för försäljning av egendom. Skatteplikten kommer i vissa fall attfölja av bestämmelsen i första ledet. I övrigt är det fråga om inkomster somskall beskattas som inkomst av kapital och regleras i 6 § SIL. Jämfört med lagrådsremissen har bestämmelserna i nuvarandesista ledet behållits men flyttats inom momentet. Bestämmelserna kommer ifortsättningen att ta sikte på dels inkomster när ett handelsbolag avyttraraktien andelar och andra finansiella instrument i svenska företag, delsinkomster vid avyttring av aktier m.m. i svenska fämansföretag som enligt 3§ 12mom. tredje stycket SIL skall tas upp som intäkt av tjänst. Ett tillägg hargjorts beträffande konvertibla vinstandelsbevis resp. optioner och terminer somomfattar den egendom som avses i det aktuella ledet i momentet. 53 § 2 mom. Bestämmelserna om taxering av delägare i s.k. gruvbolag imomentets sista mening har utgått. Som FSK konstaterade i sitt betänkande omstaketmetod för beskattning av handelsbolag finns det numera inte någonanledning att ha kvar de särskilda bestämmelserna otn gruvbolag (se närmare SOU1986:44 s. 217). 53 § 3 mom. Endast fysiska personer kan inneha en privatbostad. Närdet gäller dödsbon tillämpas för dödsfallsåret vad som hade gällt för denavlidne. Enligt iredje stycket upphör en fastighet som vid dödsfallet varprivatbostad att behandlas som privatbostad först dä sä läng tid förflutit atttaxering som handelsbolag kommer i fråga om förutsättningarna att räknas somprivatbostad inte har upphört. Bestämmelserna innebär attfastigheten inte därefter kan behandlas som privatbostad oavsett om dödsboet pägrund av beloppsgränserna eller dispens även i fortsättningen skall beskattas.Vidare bör påpekas att privatbostadskriteriet i detta fall får anses uppfylltom egendomen används eller är avsedd att användas som permanent- ellerfritidsbostad av någon av dödsbodelägarna eller dessa sädana närstående somavses i punkt 14 sista stycket av anvisningarna till 32 § KL. Likaså böregendomen anses som privatbostad om den av dödsbo som inte är handelsbolagupplåts som 42 1989/90. Nr 110 Del 1 bostad ätfysisk person vilken använder egendomen på sådant sätt att den i Prop.1989/90:110 dennes ägo hade varit att betrakta som privatbostad. 1 stycketfinns bestämmelserom handelsbolagsbeskattade dödsbon. Till skillnad frånhandelsbolagen skall dessa dödsbon - liksom fysiska personer och dödsbon somär skattesubjekt - beskattas för kiipitalinkomst enligt reglerna i SIL. Dettaföljer av den nya andra meningen i stycket. Bestämmelsen i första stycket e upphävs, eftersom denavser inkomst av kapital. En motsvarande bestämmelse finns i 7 S 9 mom. Bestämmelsen har flyttats till 4 S. ((7/ 19 § Eljte stycket innehåller en bestämmelse som anger atttrots att det föreligger viss rätt till avdrag till barns underhåll enligt 46 §2 mom. första stycket 4 så är sådant underhållsbidrag inte skattepliktiginkomst. När avdragsrätten upphör blir bestämmelsen onödig. Till anvisningspunkten som är ny har flyttatsbestämmelserna från punkt 7 av anvisningarna till 24 § om räntebidrag och annatbostadsstöd som inte skall tas upp som intäkt. 1 sammanhanget har reglernakompletterats med en uppräkning av ytterligare stödformen ull 20 i) Ändringarna utgör konsekvensändringar med anledning avförslagen beträffande det nya inkomstslaget näringsverkamhet. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande 28 S andra stycket. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande punkt 5 avanvisningarna till 27 S. Som en konsekvens av att definitionen av begreppetfämansföretag ändrats har lagts till att punkten även omfattar delägare ifåmansägt handelsbolag. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande punkt 2 avanvisningarna till 27 §. Konsekvensen av att en fastighetsavyttring avseromsättningstillgäng i tomt- rörelse är att vederlaget skall tas upp som intäkt avnäringsverksamhet. I pj-Qn 1989/90'110 nuvarande andra stycket har en redaninaktuell bestämmelse för kommuns upplåtelse av tomträtt tagits bort. Sjättestycket av den nuvarande anvisningspunkten har tagits bort eftersomnedskrivningsmöjligheterna (utöver nedskrivning till lägsta värdet enligt BFL)för fastigheter försvinner Nuvarande sjunde stycket sista meningen, som ilagrädsremissen föreslogs upphävd, har ansetts behövlig med hänsyn tillnedskrivningsmöjligheten till lägsta värdet. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande punkt 3 avanvisningarna till 27 §. Konsekvensen av att en avyttring av fastighet, aktieeller andel avser omsättningstillgång i byggnadsrörelse eller handel medfastigheter är att vederlaget skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet.Till följd av förändringen av definitionen av fåmansföretag har på de tvåställen där detta begrepp använts lagts till orden fåmansägt handelsbolag.Nuvarande andra stycket b behövs inte eftersom privatbostad inte kan ingå i näringsverksamheti det nya systemet. Genom uttrycket "beroende pä omständigheterna" isista stycket slås fast att någon valrätt inte föreliggen Anvisningspunkten motsvarar nuvarande punkt 4 avanvisningarna till 27 §. Nuvarande andra stycket c och tredje stycket haransetts obehövliga eftersom nedskrivning (utöver nedskrivning till lägstavärdet enligt BFL) av fastighet som utgör omsättningstillgång inte längreskall fä göras. Bestämmelserna har därför utgått. En bestämmelse i 24 § 1 mom.tredje stycket SIL upprätthäller kontinuiteten i beskattningen genom attarvtagare m. fl. som ingångsvärde erhåller det bokförda värdet. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande punkt 1 första ochandra styckena av anvisningarna till 28 §. 1 första stycket har nuvarande sjätte och sjundemeningarna tagits bort. Någon ändring i sak avses inte med detta. Även dennuvarande ättonde meningen har tagits bort. Detta har gjorts med hänsyn tillatt de tidigare bestämmelserna om avgångsvederlag i 54-60 §§ rennäringskungörelsen(1971:438) har upphört att gälla (SFS 1982:839). Lagen (1966:172) om avdrag för avskrivning påskeppskontrakt har upphävts. Med anledning härav har nuvarande andra meningeni andra stycket tagits bort. Som ny andra mening har införts en bestämmelse omersättning som erhållits i samband med sådan expropriation m.m. som avses i 2 §andra och tredje styckena lagen (1990:000) om ersättningsfonden Sädanersättning utgör intäkt av näringsverksamhet om en fysisk person eller ettdödsbo begär det. Tredje stycket är nytt i förhällande till lagrädsremissen.Om det inte är 659 frågaom ett aktiebolag eller en annan juridisk person som avses i 10 a § SIL sker beskattning vid icke yrkesmässig avyttring avfastigheter och av aktier, Prop. 1989/90:110 andelar m.m. samt av vissaförpliktelser inte i näringsverksamhet utan som inkomst av kapital enligt SIL.Detta gäller dock inte näringsbetingade andelar i kooperativa föreninganSädana andelar ingär i underlaget för K-surv. 1 fråga om handelsbolag skerbeskattning generellt i näringsverksamhet utom såvitt gäller icke yrkesmässigavyttring av fastigheter och bostadsrätter i s.k. äkta bostadsrättsföreningaro.d. I sistnämnda hänseende gäller samma regler som för fysiska personer, dvs.beskattning sker i kapital. 1 fjärde och femte styckena finns bestämmelser om uttag uren förvärvskälla (tredje stycket i lagrädsremissen). Bestämmelserna har fåtten något annan utfomming än i lagrädsremissen bl.a. för att inotn bolagssektornomfatta även egendom i fråga om vilken vinstberäkning sker enligt reavinstreglerna. Om ett uttag görs skall beskattning (uttagsbeskattning)ske för marknadsvärdet av den uttagna tillgängen eller tjänsten.Uttagsbeskattning skall t.ex. ske om den skattskyldige skänkt eller till underprisavyttrat en tillgäng till någon närstående eller fört över en tillgäng till enannan förvärvskälla. Sotn en följd av att tnangärdsbyggnader brutits ut tillprivatbostadsfastighet (5S) har reglerna om undantag frän uttagsbeskattningbeträffande bränsle frän egen fastighet i nuvarande anvisningspunkterna 4 och 5till 21 S inte behållits i det nya systemet. Uttag föreligger inte otn en näringsidkare för egenräkning vid sidan om sin näringsverksamhet använder sitt yrkeskunnande. Somexempel kan nämnas en revisor som upprättar sin egen deklaration, en frisörsom rakar och kammar sig själv eller en målare som målar om sin bostad. Uttagföreligger inte heller i sädana fall dä en näringsidkare vederlagsfritt utföreget arbete ät annan. En helt annan sak är att i vissa sådana fall beskattningför ett dolt vederlag, t.ex. en gentjänst, kan aktualiseras. Det kan här nämnasatt enligt en särskild föreskrift i punkt 4 fjärde stycket av anvisningarnatill 21 § skall byggnadsarbete för egen räkning i vissa fall medförauttagsbeskatttning. Detta hänger samman tned att den egna arbetsinsatsen intemedför att fastigheten erhåller karaktär av omsättningstillgäng (prop.1980/81:68 s. 163 ff). Vidare kan arbete för egen räkning utgöra omsättning imervärdeskattehän-seende (punkt 2 av anvisningarna till 2 Smervärdeskattelagen). 1 fråga om uttag av tjänst har det ansetts motiverat attendast uttag i mer än ringa omfattning skall föranleda beskattning. Ennäringsidkare som "privat" utnyttjar t.ex. en inaskin som ingär i näringsverksamhetenskall alltså inte uttagsbeskattas i alla lägen. En enskild näringsidkares förmån av fri biluttagsbeskattas inte till marknadsvärde utan enligt bestämmelserna i punkt 2av anvisningarna till 42 § (se avsnitt 8.10.5). 1 enlighet med vad lagrådet förordat har bestämmelsernakompletterats med en undantagsregel som gör det möjligt att i vissaomstruktureringsfall underlåta uttagsbeskattning (jfr avsnitt 8.7.4). Av bestämmelserna i anvisningspunkten följer att vederlagvid avyttring av fastigheter och bostadsrätter med undantag för de tidigarenämnda expropriationsfallen utgör intäkt av näringsverksamhet endast omtillgängen är omsättningstillgäng. För andra än delägare i handelsbolag gällerdetsamma för vederlag vid avyttring av aktier, andra andelar ännäringsbetingade ande- Prop. 1989/90:110 lar i kooperativa föreningar ochliknande tillgångar. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande punkt 2 förstastycket av anvisningarna till 28 S, punkt 9 av anvisningarna till 21 § och punkt2 a av anvisningarna till 24 S. Enligt de nya reglerna räknas ränta päbankmedel i en näringsverksamhet och ränta pä kundfordringar som intäkt avnäringsverksamhet. Även ränta och utdelning pä värdepapper som äromsättningstill-gängar utgör intäkt av näringsverksamhet. Den nuvarandebestämmelsen om rabatter och pristillägg behälls. Ränta och utdelning pävärdepapper som inte är omsättningstillgångar hänförs till inkomstslagetkapital i SIL. Till skillnad frän förslaget i lagrådsreinissen utgör dock räntaoch utdelning på näringsbetingade andelar i kooperativa föreningar intäkt avnäringsverksamhet. 1 fråga om handelsbolag utgör- liksom för t. ex.aktiebolag- all ränta, utdelning och lotterivinst intäkt av näringsverksamhet. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande punkt 2 andrastycket av anvisningarna till 28 S. Anvisningspunkten inotsvarar nuvarande bestäinmelse omåterföring till beskattning av värdeminskningsavdrag i punkt I fjärde stycketav anvisningarna till 28 S. Det nuvarande uttrycket"värdeminskningsavdrag som belöper pä tid före avyttringen" harersatts med "medgivna värdeminskningsavdrag". Detta uttryck ärentydigt eftersom i det nya systemet även underskott fastställs vid taxeringen.Bestämmelsen ger med den nuvarande utformningen ett felaktigt resultat i defall värdeminskningsavdragen har bokförts. 1 den nya lydelsen anges därför attåterföring skall ske endast i sådana fall då avdrag inte har gjorts iräkenskaperna. Enligt nuvarande bestämmelser i punkt 2 a fjärde stycketav anvisningarna till 36 § skall vid beräkning av reavinst på grund avavyttring av en fastighet omkostnadsbeloppet minskas med värdeminskningsavdragm. Enligt bestämmelserna i första stycket skall i stället medgivnavärdeminskningsavdrag m. m. tas upp som intäkt av näringsverksamhet (jfrbegränsningsregeln i fetnte stycket). Detsamma gäller beträffande avdrag förvärdehöjande reparation och underhäll under de senaste fem beskattningsåren.Den sistnämnda regeln avser dock endast fysiska personer och dödsbon. Med medgivnavärdeminskningsavdrag avses endast verkliga värdeminskningsavdrag och intesådana fiktiva avdrag som anges i punkt 6 ättonde stycket av anvisningarnatill r S och punkt 7 sjunde stycket av anvisningarna till 23 §. 1 andra stycket finns en bestämmelse avseende avyttring avbostadsrätt och liknande so.n motsvarar bestämmelsen i första stycket sistameningen. Av Iredje stycket framgår att vid avyttring av en del aven fastighet beräk- 661 ningen av det belopp som skall tas upp som intäkt enligtförsta stycket skall Prop. 1989/90:110 grundas pä förhållandena på denavyttrade fastighetsdelen. Någon proportionering på grundval av vederlaget ochvärdet av hela fastigheten får således inte göras (jämför 25 § 6 mom. SIL ochnuvarande bestämmelser i punkt 2 a trettonde - nittonde styckena avanvisningarna till 36 §). I/zÄriic .y/Jc/te/jämställs vissa marköverföringar ochallframtidsupplåtelser mot engångsersättning med avyttring. Femte stycket innehåller en regel som innebår att avdragför värdeminskning m.m. inte skall tas upp som intäkt i den mån en faktiskvärdenedgång skett. Sjätte stycket innehåller en bestämning av begreppetvärdehöjande reparation och underhäll. I sjunde stycket finns bestämmelser om hur stor del av ianspräktagetbelopp som skall tas upp som intäkt enligt första och tredje - sjätte styckenai de fall avdrag erhållits enligt 2 § andra och tredje styckena lagen om ersättningsfonden I ättonde stycket finns en bestämmelse som saknarmotsvarighet i lagrädsremissen. Regeln tar sikte på det fallet att ennäringsfastighet eller en bostadsrätt e. d. som inte är privatbostad genomarv, testamente, bodelning eller gåva övergår till ny ägare och hos denne utgörprivatbostadsfastighet eller privatbostad. Regeln gäller också om egendomen ifråga utgör omsättningstillgäng. I sådana fall är bestämmelsen dock endasttillämplig om äganderättsövergången sker genom arv, testamente eller bodelningmed anledning av makes död. I anvisningspunkten regleras den återföring avvärdeminskningsavdrag m.m. och avdrag för värdehöjande reparation och underhållsom skall ske när en näringsfastighet eller bostadsrättslägenhet e. d. ändrarkaraktär till privatbostadsfastighet eller privatbostad. I anvisningspunkten har tagits in de nuvarandebestämmelserna i punkt 2 andra stycket av anvisningarna till 38 S såvitt gällernäringsidkare. Bestämmelserna har sin motsvarighet i de regler som nugäller för arrendato-rer enligt nuvarande punkt 4 andra stycket av anvisningarnatill 21 §. Bestämmelserna i den nya anvisningspunkten blir generellttillämpliga i inkomstslaget näringsverksamhet. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande bestämmelser omnäringsbidrag i punkt 2 av anvisningarna till 19 §. En särregel rörandemarkanläggningar har utgått i konsekvens med de ändrade bestämmelserna i dennya punkten 7 av anvisningarna till 23 S. punkt 10 Prop. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande bestämmelser omstatligt avgångsvederlag till jordbrukare i punkt 12 av anvisningarna till 21S. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande bestämmelser i punkt14 av anvisningarna till 21 S, punkt 9 av anvisningarna till 24 S och punkt 9av anvisningarna till 28 S. Ändringen är av samma slag som i 19 § förstastycket fjärde ledet och innebär att beloppsgränsen för när vissa ersättningar,som grundas pä inkomst som hänför sig till näringsverksamhet, blirskattepliktiga tas bort. 1 anvisningspunkten har efter vissa ändringar nuvarandebestämmelser i punkt 16 av anvisningarna till 21 S och punkt 11 avanvisningarna till 28 § sammanförts. Ändringarna utgör en konsekvens avändringarna i 19 § femte ledet och i 32 S 3 a mom. Se i övrigt avsnitt 5.3.2.2. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande bestämmelser omegenavgifter i punkt 15 av anvisningarna till 21 S och punkt 10 avanvisningarna till 28 S. Anvisningspunkten motsvarar nuvarande punkt 6 avanvisningarna till . Till denna anvisningspunkt har överförts nuvarandebestämmelser om gottgörelse frän pensions- och personalstiftelse i 28 Sfjärde-ättonde styckena. Jämför även bestämmelserna i nuvarande punkt 4 tredjeoch fjärde styckena av anvisningarna till 21 S samt punkt 8 av anvisningarnatill 24 S. I anvisningspunkten finns regler om räntefördelning.Räntefördelning görs pä förvärvskällenivå. Underlaget för räntefördelningen ärdet negativa kapitalunderlag som beräknats för förvärvskällan. Som framgår avförsta stycket beräknas kapitalunderlaget enligt 4 och 6 §§ lagen omskatteutjämningsreserv. Underlaget för räntefördelning skall multipliceras med ettbelopp motsvarande statslåneräntan vid beskattningsårets ingång.Statslåneräntan fastställs av riksgäldsdirektören och motsvarar marknadsräntanpä statens tioåriga obligationslän. avläser varje bankdagsäljräntan på obligationslänen. fredag t.o.m. torsdagsammanvägs till en genomsnittsränta - statsläneräntan - baserad på detfaktiska antalet bankdagar . Publicering av statsläneräntan skerpå . Det är således den statslåneränta som publicerats närmast efterett årsskifte som motsvarar statslåneräntan vid beskattningsårets ingång. Räntefördelning görs för fysiska personer och dödsbon. handelsbolagsbeskattadedödsbon och i handelsbolag gäller särskilda . Reglerna för handelsbolagsbeskattade dödsbon framgår avandra stycket. Underlaget för räntefördelning beräknas för boet enligt deregler som gäller för beräkning av kapitalunderlag för fysiska personer.Intäkten fördelas sedan på delägarna efter storleken av varje delägares andeli boets inkomst. En annan lösning har valts för handelsbolagen. Enligtbestämmelserna i iredje stycket skall räntefördelningen göras på delägarnivå.Räntefördelningen baseras på det justerade ingångsvärde som gäller vidtillämpningen av reavinstreglerna i 28 § SIL (tidigare punkt 2 d avanvisningarna till 36 §). Dessa regler infördes (prop. 1988/89:55, SkU 16,SFS 1988:1518-1519). Det justerade ingängsvärdet för en andel motsvarar detaktuella omkostnadsbeloppet. Den skattskyldige skall i självdeklarationenlämna de uppgifter som behövs för att beräkna det justerade ingängsvärdet (iprop. 1989/90:74 intaget i 2 kap. 13 § lagen om självdeklaration ochkontrolluppgifter). Detta för att skapa bättre förutsättningar för att göra enkorrekt reavinstberäkning när andelen avyttras. I stora drag kan det justerade ingängsvärdet sägasmotsvara den del av handelsbolagets skattemässiga kapitalbehållning som belöperpå delägaren. Flertalet av de avvikelser som finns är till delägarens fördel.Kopplingen till det justerade ingängsvärdet - och därmed tillövergångsbestämmelserna i 1988 ärs lagstiftning-gör bl.a. att delägarna i storutsträckning har justerade ingångsvärden nära noll trots attkapitalbehållningen egentligen är negativ. Det justerade ingängsvärdet kan inte användas utan vidaresom underlag för räntefördelningen otn handelsbolaget har fastigheter som inteutgör omsättningstillgångan Hos en enskild näringsidkare skall sådanafastigheter i princip tas av det skattemässiga restvärdet vidberäkning av kapitalunderlaget. Det innebär att det justerade ingångsvärdetrelativt sett kommer att vara för högt för delägare i bolag med sädanafastigheter eftersom någon motsvarande reducering inte görs vid beräkning avdet värdet. För att uppnå ett mer likvärdigt resultat har därför tagits in enregel otn att en reducering skall göras vid beräkning av delägarens underlagför räntefördelning.