prop · GD03157 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:157 om regionala fackliga förtroendemän Regeringenföreslår att anta del förslag som lagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoUetden . Ipropositionen föreslås att fackliga företrädare, s.k. regionala fackligaförtroendemän, skall ha rätt att få tillträde även till arbetsplatser där de inlesjälva är anställda och rätt att vara verksamma där. Ändringarna föreslås trädai kraft . 1 1989/90. 1 sami Nr 157 Lag om ändring i lagen (1974:358) om facklig förtroendemansställning på arbetsplatsen Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen delsall 1,2,3 och 7 §§ skall ha följande lydelse, dels all del i lagenskall införas två nya paragrafer, 9a och 10 a§§, av följande lydelse. Denna lag äger tillämpningpå arbetstagare som har utsetts av lokal arbetstagarorganisation att som fackligförtroendeman företräda de anställda i frågor som rör förhållandet tillarbetsgivaren eller andra med facklig verksamhet sammanhängande frågor. Med lokalarbetstagarorganisation avses i denna lag organisation som på arbetsplatsen äreller brukar vara bunden av kollektivavtal för de arbetstagare som beröres avförtroendemannens verksamhet. Lagen vinner tdlämpning påfacklig förtroendeman då organisationen har underrättat arbetsgivaren om detfackliga uppdraget. I förhållande till förtroendemannen bestämmerorganisationen när lagen skall gälla för honom. Denna lag tillämpas på densom har utsetts av en arbetstagarorganisation all som facklig förtroendemanföreträda de anställda på viss arbetsplats i frågor som rör förhållandel lillarbetsgivaren eller andra med facklig verksamhet sammanhängande frågor. avses i denna lag organisation som är eller bmkar varabunden av kollektivavtal för de arbetstagare som berörs av förtroendemannensverksamhet. Lagen tillämpas på enfacklig förtroendeman då organisationen har underrättat arbetsgivaren om delfackliga uppdraget. I förhållande till förtroendemannen bestämmerorganisationen när lagen skall gälla för honom. 2§' Har i lagmeddelats bestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen. Ävenavvikande bestämmelse i annan författning än lag gäller, om den avser fråga omföreträdesrätt till fortsatt arbete eller förläggning av ledighet för fackligförtroendeman, vars avlöningsförmåner fast-slälles under medverkan avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, eller fackligförtroendeman hos eller dess verk. Avtal som innebär alt fackligförtroendemans rättigheter enligt denna lag inskränkes är ogiltigt i den delen.Avvikelse får dock göras från 1, 5 - 7 §§ och 8 § första stycket med stöd avkollektivavtal som på Avtal som innebär att enfacklig förtroendemans rättigheter enligt denna lag inskränks är ogiltigt i dendelen. Avvikelse får dock göras från 1.5 - 7 §§, 8 § första stycket, och 9a§förstaoch andra styckena med ' Senaste lydelse 1976:594. arbetstagarsidan harslutits eller godkänts av organisation som är att anse som centralarbetstagarorganisation enligt lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet. stöd av kollektivavtal sompå arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisation som är all ansesom central arbetstagarorganisation enligt lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet. Facklig förtroendeman Jårej av arbetsgivaren hindras all fullgöra sill uppdrag. Förtroendemannen skallges tillfälle att disponera lokal eller annat utrymme på arbetsplatsen somfordras för det fackliga uppdraget. Enarbetsgivare inte hindra en facklig förtroendeman alt fullgöra silluppdrag. Om uppdraget avser enannan arbetsplats än förtroendemannens egen, är arbetsgivaren på den arbetsplatsenskyldig att låta förtroendemannen få tillträde och vara verksam i denomfattning som behövs för uppdraget. Verksamheten får dock inte medförabetydande hinder för arbetets behöriga gång. Förtroendemannenskall ges tillfälle alt disponera lokal eller annat utrymme på den egnaarbetsplatsen som fordras för det fackliga uppdrag som utförs där Vid ledighet som avser den fackliga verksamheten på arbetsplatsen skall facklig förtroendeman ha rätt lill bibehållna anställningsförmåner. Beror det på arbetsgivaren att den fackliga verksamhet som avser arbetsplatsen förlägges lill annan lid än förtroendemannens ordinarie arbetstid, skall ersättning utgå till förtroendemannen som om han hade ulfört arbete för arbetsgivarens räkning. Vidledighet som avser den fackliga verksamheten på förtroendemannens egenarbetsplats skall den fackliga förtroendemannen ha rätt lill bibehållnaanställningsförmåner. Berordel på arbetsgivaren alt den fackliga verksamhet som avser förtroendemannensegen arbetsplats förläggs till annan lid än förtroendemannens ordinariearbetstid, skall ersättning utgå till förtroendemannen som om han hade ulfört arbeteför arbetsgivarens räkning. Ävenuppkomna merkostnader skall ersättas, om de beror på arbetsgivaren. Omanställningsförmån enligt lag utgår endast för arbetad tid, skall med sådan tidlikställas lid som avses i första och andra styckena. En arbetsgivare som enligt 3§ andra stycket är skyldig att ge en fackligförtroendeman tillträde till en arbetsplats och låta förtroende- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. mannen vara verksam där har rätt till förhandling med den berörda arbetstagarorganisationenom tystnadsplikt rörande den information som skall lämnas till förtroendemannen. I sådana fall tillämpas 21 § andra och tredje styckena lagen (1976:580)om medbestämmande i arbetslivet. Vad en facklig förtroendeman har fåttkännedom om med tystnadsplikt som avses i första stycket får förtroendemannentrots tystnadsplikten föra vidare till en ledamot i styrelsen förarbetstagarorganisationen. I ett sådant fall gäller tystnadsplikten även förstyrelseledamoten. I fråga om den som utövar ett uppdrag enligt 3 § andra stycket på enarbetsplats i det allmännas verksamhet tillämpas 14 kap. 7, 9 och I0§§sekretesslagen (1980:100) i stället för bestämmelserna i första och andrastyckena. Om en facklig förtroendeman eller en ledamot i styrelsen för en arbetstagarorganisationbryter mot den tystnadsplikt som avses i 9a§ första och andra styckena eller obehörigenutnyttjar kunskaper som förtroendemannen eller styrelseledamoten har fåttunder sådan tystnadsplikt, svarar arbetstagarorganisationen för den skada somuppkommer. I ett sådant fall följer inte ansvar enligt 20 kap. 3§ . Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. Dennalag träder i kraft den . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern ordförande, och statsråden , ,, , R. Carisson, , , , G. , ,, , , , , , , Proposition om regionala fackliga förtroendemän 1Inledning Inomarbetsmarknadsdepartementet lades fram en promemoria medförslag lill lagreglering av tilllrädesrällen för s. k. regionala fackligaförtroendemän (ärende R 6 562/89). En förteckning över remissinstanserna och en inomarbetsmarknadsdepartementet upprättad sammanställning över remissyttrandenabör fogas lill protokollet som bilaga 1. Enlagreglering av tilllrädesrällen för regionala fackliga förtroendemän föreslogsredan år 1978 av nya arbetsrättskommitlén (NARK) i delbetänkandet (DsA 1977:4)Fackliga förtroendemän, möten på betald arbetstid och arbelslivsforskning. Pågrundval av nyssnämnda belänkande utarbetades inom arbetsmarknadsdepartementeten lagrådsremiss med förslag till ny förtroendemanna-lag. Den föreslagna lagenskulle ersätta lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen. Den framlagda lagrådsremissen, som föredrogs i.lagrådel och somlagrådet yttrade sig över, ledde aldrig lill någon proposition. Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande överett inom upprättat förslag om ändringar i lagen(1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. Förslagethade upprättats på grundval av departementets promemoria. Det lagförslag somremitterades till lagrådet bör fogas lill protokollet som bilaga 2. Lagrådet, som i huvudsak har lämnat lagförslaget utan erinran, har förutomvissa redaktionella synpunkter gjort ett påpekande beträffande bestämmelsen omtystnadsplikt. Jag behandlar dessa synpunkter under avsnitt 3.3. Lagrådelsyttrande bör fogas lill protokollet som bilaga 3. Jagredovisar i del följande mina överväganden vad avser frågan om tilllrädesrättenför s. k. regionala fackliga förtroendemän. ti /90. 1 sami Nr 157 2 Bakgrund Prop. Förtroendemannalagenträdde i kraft . Den gäller facklig förtroendeman som harutsetts av lokal arbetstagarorganisation. Genom underrättelse frånorganisationen till arbetsgivaren om del fackliga uppdraget blir lagentillämplig på förtroendemannen. Bestämmelser i annan lag som avviker från förtroendemannalagengäller framför denna lag. Avtal som inskränker förtroendemannens rättigheterenligt lagen är ogiltiga. Del är dock möjligt all på vissa punkter träffakollektivavtal på förbundsnivå som avviker från lagen. Arbetsgivaren får inlehindra förtroendemannen all fullgöra sill uppdrag. Del fackliga uppdragetmåste i första hand direkt röra arbetstagamas intressen gentemot arbetsgivaren.Förtroendemannen skall ges tillfälle att disponera lokal eller annat utrymmepå arbetsplatsen som fordras för det fackliga uppdraget. Vid ledighet som avserden fackliga verksamheten på arbetsplatsen har förtroendemannen rätt altbehålla sina anställningsförmåner. Förtroendemannen har även rätt lillersättning när den fackliga verksamheten har förlagts lill annan lid än ordinariearbetstid, dock endast om detta har berott på arbetsgivaren. Förtroendemannalagengäller endast facklig förtroendeman som är anställd på den arbetsplats där hanskall utföra sill arbete. De rättigheter som lagen ger förtroendemannen gällerendast i förhållande lill hans arbetsgivare och kan inle åberopas mot enarbetsgivare på annan arbetsplats. Sådan facklig verksamhet som inle kan knytastill de anställda på arbetsplatsen ligger vid sidan av förtroendemannalagen.Genom kollektivavtal kan dock lagen anpassas till den fackliga verksamheten idel särskilda fallet. Denna möjlighet har också utnyttjats av flerafackförbund. 2.2 Allmänt om tillträde till arbetsplatsen Tillträdetill en arbetsplats kan normalt vägras den som inte är anställd där. Del är denarbetsgivare som äger eller nyttjar lokalen eller området som beviljartillträde till arbetsplatsen. I många kollektivavtal har del sedan gammallfunnits ordningsregler som förbjuder obehöriga att vistas på förelagels område. Någonlilllrädesräll för fackliga företrädare som inte är anställda på arbetsplatsenfinns inle inskriven i lag utan regleras i kollektivavtal. Fackligafunktionärer kan även ha rätt till tillträde ulan slöd av uttrycklig överenskommelse,nämligen genom sedvänja eller bruk. Densom obehörigen tränger in eller stannar kvar i kontor, fabrik eller annanbyggnad eller fartyg, på upplagsplats eller på annal ställe kan dömas förolaga.intrång enligt 4 kap. 6§ 2 st . Intrånget skall ha skett obehörigenför att vara straffbart. Enligt förarbetena skall straflbudel inte tilfåmpasöra handlingen överensstaiiimer ined "lag, rätt, sed eller vederbörandesmedgivande". Problem kan uppstå om en facklig funktionär eller annanutomstående person fått tillåtelse att besöka en arbetsplats för etl visständamål men utnyttjar medgivandet i annal syfte t.ex. för politisk propaganda.Av betänkandet (SOU 1975:27 s. 28) Politisk propaganda på Prop. 1989/90:157arbetsplatsen, framgår att rällsäkerhelshänsyn talar emot att tillämpa straffsladgandeti dessa fall eftersom oklarhet kan råda om vad som omfattas av medgivandet. Decivilrättsliga sanktioner som kan komma i fräga är främst skadestånd och vitesförbudmot visst intrång. Deoffentliga myndighetemas lokaler är ofta öppna för allmänheten. I den månallmänheten har fritt tillträde till en offentlig arbetsplats kan besöksrättenockså utnyttjas av fackliga funktionärer. Rätten att komma in i offentligalokaler kan emellertid begränsas på flera sätt. Tillträde lill en myndighelslokaler kan t.ex. hindras om del skulle störa verksamheten där. Även allmännaordningsskäl och rena säkerhetsskäl kan hindra fritt tillträde till offentligalokaler. Kravenpå en lagreglerad lilllrädesräll för fackliga förtroendemän lill andraarbetsplatser än den egna restes då den arbelsrältsli-gareformen var ny och de medbestämmandeformer som den fömtsatte skulle bringasall fungera lokalt på alla typer av arbetsplatser och i alla delar av landet.Oron för att särskilt de små arbetsplatserna och de som låg avlägset ellersaknade kontinuitet i arbetsstyrkan därvid skulle få elt sämre utgångsläge än andravar betydande. När lagförslag om ny förtro-endemannalag arbetades framsaknades också de centrala medbestämmandeavtal, som senare har kommit all ibetydande utsträckning erbjuda avtalsmässiga lösningar på de småarbetsplatsernas problem. har också vid sin behandlingav frågan konstaterat dels att fackliga kontaktombud numera finns påflertalet arbetsplatser som en följd av ulvecklingsavlalel på SAF-LO-PTK-områdeloch andra kollektivavtal dels alt utifrån kommande fackliga förtroendemänsbehov att komma in på arbetsplatsema normalt inte ifrågasätts även om de saknaren lagfäst rätt till tillträde. Detfanns flera anledningar lill all regeringen drog tillbaka sill förslagom en ny förtroendemannnalag. En viktig anledning var den kritik som framfördesmot sättet för finansieringen av bl. a. tilllrädesrällen för regionala fackligaförtroendemän. En annan anledning var den kritik som framfördes mol andra delarav förslaget än tilllrädesrätten. Regeringen önskade en helt ny förtroendemannalagoch ville inte gå fram med ell förslag beträffande endast tilllrädesrätten. Delförhållandel all krav på en lagfäst lilllrädesräll fortfarande upprepas varjeår i motioner till talar starkt för att det alltjämt finnsmissförhållanden på området och alt frågan om tilllrädesrätten inte kan lösas igodo genom överenskommelser mellan arbetsgivaren och de anställdasorganisationer. Detta är självfallet en varningssignal som inte kan förbises.Härtill kommer all småföretagandet snararehar ökat än minskat i omfattning. Med beaktande av dessa förhål- Prop.1989/90:157 landen saml del faktum att flertalet remissinstanser numera ärpositivt inställda lill en lagstiftning om tilllrädesrätten måste liden nuanses mogen att komplettera förtroendemannalagen med en bestämmelse om lilllrädesräll. Mittförslag: Förtroendemannalagen kompletteras så all en facklig förtroendeman fårrätt till tillträde även till annan arbetsplats än sin egen och rätt att varaverksam där i den omfattning som behövs för uppdraget. Verksamheten får dock inlemedföra betydande hinder för arbetets behöriga gång. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Kammarrätten i , arbetarskyddsslyrelsen. i (LO), (), () och tillstyrker förslaget.Postverket har ingen erinran mot förslaget. Hovrätten för ocharbetsdomstolen lar inle ställning lill behovet av en lilllrädesräll.Landstingsförbundet, Svenska Kommunförbundel, (), Kooperationens (), () och Småföretagens avstyrker förslaget. LOanser del vara av yttersta vikt all fackliga företrädare tillförsäkras enovillkorlig rätt att besöka alla arbetsplatser inom organisationens område. ÄvenTCO och är positiva men framhåller att tilllrädesrätten inle utgör någotproblem . , Svenska Kommunförbundel, KFO, SAF och LRFframhåller all del är medbestämmandet på arbetsplatsen som är viktigt och skallstödjas. En lagreglering av tilllrädesrätten kommer enligt dessaorganisationer all fördröja en önskvärd utveckling av medbestämmandet. Dessaorganisationer framhåller också att tilllrädesrätten fungerar och alt enlagreglering är onödig. Landstingsförbundetoch Svenska Kommunförbundel anför alt del inle är rimligt all arbetstagarsidanskall kunna utöva tolkningsföreträde vid en eventuell tvist om tillträde ochpåpekar att del finns många verksamheter dit utomstående av t.ex. säkerhets-,integritets- eller medicinska skäl inte skall ha tillträde. SACOpoängterar alt begreppet "egen arbetsplats" i t.ex. förslagets 7§ kanvara svårtolkat. Lagförslaget får inle tolkas som en inskränkning jämfört mednuvarande lydelse. vill begränsa de fackliga förtroendemännens rätt lillledighet enligt gällande lagstiftning. SAF och KFO anför att det finns risk förall det utökade ledighelsuttagel, i anledning av skyldigheten för enarbetsgivare alt medge ledighet för fackliga förtroendemän all verka också påandra arbetsplatser, kan bli betydande. påpekaralt del inle framgår av lagförslaget om tilllrädesrällen gäller Prop.1989/90:157 endast en regional facklig förtroendeman eller ell obegränsatantal. Inte heller finns det någon begränsning av antalet externa uppdrag. Detklargörs inle hur den regionala fackliga förtroendemannen skall föra överläggningarom sin ledighet. Arbetsdomstolenpåpekar att med den åtskillnad som görs mellan förtroendemannens egenarbetsplats och andra arbetsplatser blir tolkningen av 6 och 8§§ oklar och engenomgång av motiviexlen bör göras. Även regeln i I § tredje stycket förtroendemannalagenom underrättelse lill arbetsgivaren bör belysas ytteriigare. Inte heller vadsom menas i detalj med det föreslagna nya Iredje stycket lill 3§ synes klart.Även SAF och LRF anför all det föreligger oklarhet om innebörden av underrättelsenlill arbetsgivaren. SAF betonar också all del inle framgår vad som gäller beträffandetilllrädesrällen om den arbetsplats förtroendemannen avser all besöka ärindragen i konflikt. SAF anför vidare alt en arbetsgivare bör ha möjlighet altpåverka omfattningen av de regionala förtroendemännens besök hos honom. LRFanför att en fömtsättning för tillträde bör vara all den fackligaorganisationen representeras av minsl en medlem på arbetsplatsen. Skälenfor mitt förslag: Trots att kontaktombud numera finns på många arbetsplatseroch utifrån kommande fackliga förtroendemäns lilllrädesräll normalt inteifrågasätts finns del fortfarande många små arbetsplatser där del föreliggersvårigheter all tillämpa lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet(medbestämmandelagen). En princip som har tillmätts den största betydelse vidutarbetande och antagande av medbestämman-delagsliflningen är all tyngdpunkteni arbetstagarnas medbestämmande skall ligga på lokal nivå. Medbestämmandetskall först och främst utövas inom del enskilda företaget eller den enskildamyndigheten av de anställda själva och av de lokala fackliga representanter dehar utsett. Medbestämmanderätten skall vara något som angår de enskilda arbetstagama.Den skall utövas på sådant sätt att den enskildes erfarenheter och kunskaper kannyttiggöras. Denna strävan lill lokal anknytning har stöd av arbetsmarknadensparter. En viktig uppgift för den regionala fackliga förtroendemannen blir allaktivera det lokala medbestämmandet. Även vid arbetsplatser med en välfungerande facklig verksamhet kan det uppkomma behov av alt la hjälp av någonmer erfaren och välutbildad facklig företrädare. Del kan t.ex. gälla biståndav en hos den lokala eller centrala organisationen anställd ombudsman som ärsärskilt väl insatt i den fråga som för tillfället är föremål för överläggningpå arbetsplatsen. Delär enligt min mening inte tillräckligt all konstatera all tilllrädesrätten ide flesta fall fungerar. Jag anser att det är myckel viktigt all arbetstagarepå alla arbetsplatser har möjlighet lill den medverkan och del inflytandemedbestämmandelagen fömtsätter. Jagdelar inle , Svenska Kommunförbundels och KFO:s farhågor att en lagreglering av lillträdesrälten skulle fördröja en önskvärd utveckling av medbestämmandet. Tvärtom anser jag all en tillträdesrätt för andra än anställda förtroendemän kommer alt påskynda en positiv utveckling av medbestämmandet på lokal nivå. Av bestämmelsen i I § förtroendemannalagenframgår att lagen endast Prop. 1989/90:157 gäller de förtroendemän som harutsetts av en lokal kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisation och som äranställda på den aktuella arbetsplatsen. För all möjliggöra en bestämmelse om lillträdesrättmåste paragrafen ändras så att lagen blir tillämplig också på förtroendemän somutsetts av en central arbetstagarorganisation. Förtroendemannalagenäger tillämpning på arbetstagare som har utsetts av lokalarbetstagarorganisation all som facklig förtroendeman företräda de anställda ifrågor som rör förhållandet till arbetsgivaren eller andra med fackligverksamhet sammanhängande frågor. Del avgörande när man bestämmer lagenssakliga eller ändamålsenliga tillämpningsområde är alltså vad som ligger inomramen för begreppet "facklig verksamhet". Fackliga förtroendemän hart. ex. rätt lill skydd enligt lagen och anspråk på ledighet bara i den mån deutövar facklig verksamhet. Av7 § drar man indirekt slutsatsen all i begreppet facklig verksamhet ligger ävensådan verksamhet som inle avser den egna arbetsplatsen. I förarbetena lillbestämmelsen (prop. 1974:88 s. 221) uttalas i specialmoli-veringen att utanförarbetsgivarens betalningsskyldighet enligt 7 § faller ledighet för intema föreningsangelägenheler i den mån rätt lill ledighet över huvud taget föreligger härför fackligtförhandlingsarbete på andra arbetsplatser, dellagande i avlalskonferenser,kongresser etc. I specialmolive-ringen lill I § uttalas också all även omförtroendemannen kan påfordra ledighet från sill arbete för fackligt arbete påen annan arbetsplats kan han alltså inte åberopa lagens regler gentemotarbetsgivaren på denna arbetsplats. Del är här som en regel om tilllrädesrällfår betydelse. Närdel gäller arten av den verksamhet som avses bli bedriven av regionalaförtroendemän skiljer sig denna inte från den verksamhet som kan betecknas somfackligt arbete på arbetsplatsen enligt den nu gällande lagen. Det finns därförinle någon anledning att med direkt anknytning lill tilllrädesrätten ändralagens begrepp "facklig verksamhet". Förtroendemannalageninnehåller inte något formellt krav på att den lokala fackliga organisation sompåkallar dess tillämpning skall ha någon medlem på arbetsplatsen. De fömtsättningarsom har ställts upp för att lagens regler skall gälla, bl.a. all det skallfinnas etl kollektivavtal på arbetsplatsen och att det skall vara fråga omfacklig verksamhet i lagens mening, leder emellertid i praktiken lill att det inletorde vara möjligt att göra någon rättighet enligt lagen gällande mot enarbetsgivare som inle har anställda som är medlemmar i den avlalsbundnafackliga organisationen. Även när det gäller lilllrädesräll för regionalafackliga förtroendemän måste utgångspunkten vara dels alt det vid arbetsplatsenfinns elt kollek-livavtal mellan partema eller råder tillfälligt kollektivavtalslösttillstånd mellan dem och dels att det krävs åtminstone en medlem på den arbetsplatsdär tilllrädesrätten skall utnyttjas. I begreppet facklig verksamhet ligger jualt del skall röra sig om organisationens verksamhet på medlemmarnas vägnar.En viktig parallell är att medbestämmandelagens förhand-lingsrättsregler fömtsätterall arbetstagarorganisationen har medlemmar hos den ifrågavarandearbetsgivaren. Till bilden hör också att intema föreningsangelägenheter,bl. a. medlemsvärvning, inte är att räkna till Prop. 1989/90:157 fackligverksamhet i lagens mening. Defackliga företrädare som berörs av en så utformad lillträdesrätt kan vara delsombudsmän och andra fackliga funktionärer som är anställda hos arbetstagarorganisationenoch dels sådana som är anställda på en arbetsplats men som får till uppgift allföreträda medlemmar på andra arbetsplatser. Även om kritik framförts frånarbetsgivarhåll mot alt sistnämnda kategori omfattas av en lillträdesrätt del rör sig främst om säkerhels- och jävsfrågor vilka jag behandlar senare finns del skäl att låta även dessa omfattas av tilllrädesrätten. Det ligger ellvärde i alt viss facklig verksamhet utförs av dem som vanligtvis har en direktanknytning lill de arbetsförhållanden som gäller inom branschen. Men lösningenär också bäst förenlig med principen att del är de fackliga organisationerna självasom förfogar över vem som skall fullgöra fackliga uppgifter på deras vägnar.