prop · GD03132 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:132 om vissa ändringar i omsorgslagstiftningen Regeringenförelägger vad som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de åtgärder och det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen läggs fram förslag till ändringar i lagen (1985:568) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) och skollagen(1985:1100). Ändringama syftar till att ge lagstöd för att genomförakommunalekonomiska regleringar i samband med överlåtelse till primärkommun avuppgift att tillhandahålla särskilda omsorger eller att anordna särskola. Iomsorgslagen föreslås också en ny bestämmelse som klarlägger att en kommun harbefogenhet att driva verksamhet enligt omsorgslagen på entreprenad åtlandstinget. Slutligenföreslås en ändring i lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (införandelagen) som gör detmöjligt för en kommun att i samband med övertagande av uppgift enligtomsorgslagen också överta uppgiften att tillhandahålla omsorger vid ettvårdhem. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Riksdagen1989/90. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m. fl. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m. fl. dels att 12 § skall ha följande lydelse, dels att deti lagen skall införas en ny paragraf, 12 a §, av följande lydelse. Landstingskommunenfår till kommun i landstingskommunen överlåta uppgift enligt denna lagbeträffande psykiskt utvecklingsstörda som är bosatta i kommunen eller vistasdär , om landstingskommunen och kommunen har kommit överensom det samt regeringen medger det. Omen sådan överlåtelse sker, skall föreskrifterna i denna lag om landstingskommuni tillämpliga delar gälla för kommunen. Om en överlåtelse enligt forsla stycket har skett får landstingskommunenlämna ekonomiskt bidrag till kommunen. Har en överlåtelse skett liUsamtligakommuner i landstingskommunen får kommunerna lämna ekonomiska bidrag tillvarandra, om det behövs jor kost nadsutjämning mellan kommuner na. En landstingskommun får med bibehållande av huvudmannaskapet överlåtatid en kommun i landstingskommunen att driva verksamhet med en eller flerasärskilda omsorger, om kommunen medger det. Dennalag träder i kraft . 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenomföreskrivs att 6 kap. 2§ skollagen (1985:1100) skall ha följande lydelse. 2§En landstingskommun får till en kommun som ingår i landstingskommunen överlåtaatt anordna särskola för barn och ungdomar som är bosatta i kommunen, omkommunen medger det och regeringen lämnar sitt tillstånd. Om en överlåtelse enligt forsla stycket har skett får landstingskommunenlämna ekonomiskt bidrag tid kommunen. Har en överlåtelse skett UU samtligakommuner i lands tingskommunen får kommunerna lämna ekonomiska bidrag UU varandra, om det behövs for kostnadsutjämning mellan kommunerna. Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Härigenomföreskrivs att 3§ lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. skall ha följandelydelse. Landstingskommunernaskall, i samband med att planeringen enligt 9 § i den nya lagen görs, ävenplanera för avveckling av befintliga specialsjukhus och vårdhem. Intilldess avveckling av specialsjukhus och vårdhem har ägt rum får omsorg alltjämttillhandahållas vid sådana institutioner. Ledningen av verksamheten skallutövas av den nämnd som är omsorgsnämnd enligt den nya lagen. En överlåtelse enligt 12 § i den nya lagen får innefatta uppgiften atttillhandahålla omsorger vid vårdhem. En kommun som har övertagit ansvaret forsådana omsorger skad, inom tid som regeringen bestämmer i varje särskilt fall,till ge in en plan for avveckling av vårdhemmet. Dennalag träder i kraft . pp- 1989/90:132 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , , Proposition om vissa ändringar i omsorgslagstiftningen m. m. Enligt12 § lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) kan ett landsting komma överens med en kommun i landstingetom att kommunen skall överta uppgift enligt omsorgslagen. För att en, fleraeller alla kommuner i ett landsting skall kunna överta omsorgsverksamhetbehöver det i regel ske en ekonomisk reglering kommunerna emellan eller mellanlandstinget och kommunen. Motsvarande förhållande gäller vid överlåtelseenligt 6 kap. 2 § skollagen (1985:1100) av uppgiften att anordna särskola. Underden tid som har förflutit sedan omsorgslagen och skollagen trädde i kraft hardet visat sig föreligga behov av att analysera de rättsliga förutsättningarnaför en ekonomisk reglering vid en överföring av ansvaret för de särskildaomsorgerna resp. för att anordna särskola. En sådan analys har utförts av ensärskild arbetsgrupp inom . Arbetsgruppensarbete har resulterat i en promemoria från dagtecknad den17 (S90/248/H). 1 denna har lagts fram förslag till vissaändringar i omsorgslagen och skollagen. Vidare har i promemorian tagits uppfrågan om möjlighetema att med stöd av avtal föra över ansvaret för vårdhem förpsykiskt utvecklingsstörda till kommu-nerna. 1 detta avseende har i promemorianföreslagits en ändring i övergångsreglerna till omsorgslagen. Yttranden har avgetts av , ,, , . Riksförbundetför utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna (FUB) samt kommuner ochlandsting, som antingen planerar för en kommunalisering av omsorger ellersärskola eller som genomfört en kommunalisering av särskolan.Remissinstansernas synpunkter redovisas i avsnitt 2.5. Jagtar i det följande upp frågoma om ändringar i omsorgslagstiftningen ochskollagen. Vad gäller frågan om ändring i skollagen har jag samrått med statsrådetPersson. 2 Allmänna utgångspunkter Prop. Lagen(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.(omsorgslagen) trädde i kraft . Lagen innehåller föreskrifter omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Lagen gäller även personersom på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom,har fått ett betydande och bestående begåvningshandikapp samt personer medbarndomspsykos. Medsärskilda omsorger avses sådana samhällsinsatser som utvecklingsstörda behöversom stöd och hjälp i sin livsföring och som inte tillgodoses på annat sätt. 1. rådgivning, annat personligtstöd samt stöd av en särskild kontaktperson, 2. daglig verksamhet i dagcentereller annan sysselsättning för dem över skolåldern, som saknar förvärvsarbeteoch inte utbildar sig, 3. korttidsvistelse utanför detegna hemmet i syfte främst att avlösa anhöriga i vård och tillsyn, samtkorttidstillsyn utanför hemmet av skolungdom , 4. boende i familjehem ellerelevhem för bam och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet, 5. boende i gmppbostad för vuxnasom inte kan bo i en egen bostad. särskilda omsorgerna enligt 2 5 ingår också omvårdnad. I de särskildaomsorgerna boende i elevhem och boende i gruppbostad ingår fritidsverksamhetoch kulturella aktiviteter. Särskildaomsorger skall ges den utvecklingsstörde om han själv begär det. Om denutvecklingsstörde är eller om han uppenbart saknar förmåga att påegen hand ta ställning i frågan, skall de särskilda omsorgerna ges på begäranav vårdnadshavare, förmyndare, god man eller förvaltare enligt . Varjelandsting skall svara för de särskilda omsorgerna åt psykiskt utvecklingsstördasom är bosatta inom . Psykiskt utvecklingsstörda som vistas ilandstinget skall ges det stöd och den hjälp som deomedelbart behöver. Vad som sägs om landsting gäller även kommun som inte ingåri ett landsting. Ledningenav omsorgsverksamheten skall utövas av en omsorgsnämnd om inte beslutar att någon annan nämnd, t. ex. sociala nämn den, också skall vara omsorgsnämnd. uppgifter kan delas upp på flera organ under omsorgsnämnden, t. ex. distriktsnämnder för olika geografiska områden. " Kommunaliseringav de särskilda omsorgerna Huvudmanför de särskilda omsorgema om de psykiskt utvecklingsstörda är såledeslandstingen och de landstingsfria kommunerna. I 12 § omsorgs- lagenhar emellertid getts möjlighet att till kommun i landsting- Prop.1989/90:132 et överlåta en eller flera uppgifter enligt omsorgslagen. En fömtsättninghärför är att och kommunen kommer överens om det samt att regeringenmedger det. Om en sådan överlåtelse har skett gäller föreskrifterna iomsorgslagen om i tillämpliga delar för kommunen. Iregeringens proposition (1984/85:176) med förslag tilllag om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m. fl. a. upp frågan om ett överförandeav huvudmannaskapet för omsorgerna från landstingen till kommunerna. Ipropositionen anförde föredragande departementschefen följande (s. 23). Utvecklingengår mot att kommunerna får fler uppgifter inom omsorgsverksamheten. Omsorgernaär ju till stor del egentligen också till sitt innehåll en social service avsådant slag som i och för sig skulle kunna vara en del av . Denmedicinska delen är en landstingskommunal , uppgift på samma sätt som för allaandra medborgare. Kommunernasmöjligheter och förutsättningar för att snabbt bygga upp en bra verksamhet förpsykiskt utvecklingsstörda är dels begränsade, dels olika i skilda delar avlandet. Landstingskommunerna har en kompetens på omsorgsområdet som inte utanvidare kan överföras till kommunerna. För att en överföring till kommunalthuvudmannaskap skall gå smidigt och omsorgstagama skall kunna erhålla önskvärdaförbättringar är en successiv huvudmannaskapsförändring att föredra. Föratt underlätta en övergång av omsorgsverksamheten från landstingskommunerna tillkommunerna föreslår jag, liksom omsorgsberedningen, följande. Genom en bestämmelsei omsorgslagen möjliggörs att landstingskommunen avtalar med kommunerna iområdet att ta över ansvaret för en eller flera särskilda omsorger. Motsvarandemöjlighet avses även bli införd beträffande särskolan. Sådana avtal kommer attträffas i olika delar av landet. Det kommer således attinnebära en successiv överföring, som jag anser är att föredra framför ensamtidig huvudmannaskapsändring över hela landet. Ispecialmotiveringen till 12 § anförde föredraganden följande (s. 69). Vissaav de uppgifter som enligt lagen läggs på landstingskommunerna är nära besläktade med uppgifter som kommunerna har enligt främst socialtjänstlagen. En utveckling i riktning mot ett ökat kommunalt ansvar för psykiskt utvecklingsstörda bör lättast kunna förverkligas genom en successiv överföring av de särskilda omsorgerna från landstingskommu nerna till kommunerna. Därför öppnas genom denna bestämmelse möjlig- ... het för landstingskommunen att träffa överenskommelse med.en, flera eller alla kommuner inom landstingskommunen om att överta ansvaret för någon, flera av eller alla omsorgerna enligt denna lag. Varje konimuiis åtagande kan därvid naturligtvis enbart avse psykiskt utvecklingsstörda som är bosatta i kommunen samt dem som enligt 7 § har rätt till särskilda omsorger vid en kortare tids vistelse där. För att så långt som möjligt få en samordning och därigenom undvika eventuella oönskade effekter ställs också som villkor att regeringen medger en övergång av ansvaret. Bestäm melsen innebär inte att den träffade överenskornmelseri behöver bli gällan de . Den bör, som andra avtal, kunna tidsbegränsas eller gälla tills vidare med uppsägningsrätt. Även sådana villkor bör lämpligen övervägas vid regeringens prövning. Omsorgslagenöppnar således genom bestämmelserna i 12§ möjlighet Prop. 1989/90:132 för en,flera eller alla kommuner i att överta huvudmannaskapet för eneller flera omsorgsverksamheter. Vid ett sådant övertagande skall vad somenligt lagen gäller om i stället gälla kommunen. Avsikten ärsåledes inte att huvudmannaskapet skall kunna vara delat mellan ochkommunen för samma särskilda omsorg. Däremot kan huvudmannaskapet för en ellerflera särskilda omsorger ligga kvar hos medan kommunen övertarhuvudmannaskapet för de övriga särskilda omsorgerna enligt lagen. Med detöverförda huvudmannaskapet följer rätt för kommunen att uttaxera skattemedelför den övertagna verksamheten. Ettavtal enligt 12 § omsorgslagen kan avse en eller flera av de särskilda omsorgersom anges i omsorgslagen. Vilka dessa är framgår av 4 §. Enligt lagen(1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. (införandelagen) får det emellertid övergångsvis finnasäven andra omsorger än de i omsorgslagen särskilt uppräknade. Densom vid omsorgslagens ikraftträdande då omsorgslag upphävdes erhöll omsorg i en form som inte har någon motsvarighet i den nya omsorgslagenhar ändå rätt att så länge behovet kvarstår erhålla samma typ av omsorg somtidigare. Vårdhemoch specialsjukhus, i vilka omsorger tillhandahölls enligt den gamla lagen, harinte någon motsvarighet i den nya omsorgslagen. Däremot har det enligt ensärskild bestämmelse i införandelagen öppnats möjlighet att övergångsvis hakvar dessa omsorgsformer ytterligare . Avsikten är emellertid att vårdhemoch specialsjukhus skall avvecklas. Landstingen är också skyldiga attplanera för dessa institutioners avskaffande. Intill dess avveckling avspecialsjukhus och vårdhem har ägt rum får omsorg alltjämt tillhandhållas vidsådana institutioner. Däremot får nyintagningar i vårdhem för barn och ungdomarinte ske. För nyintag-ningar i specialsjukhus eller vårdhem för vuxna skall detföreligga synnerliga skäl. Iinförandelagen finns inte någon motsvarighet till 12 § omsorgslagen, som gerstöd för att överlåta uppgift enligt omsorgslagen på en, flera eller allakommuner inom landstingsområdet. Det är alltså inte möjligt att till en kommunöverlåta ansvaret för att tillhandahålla en sådan omsorg som, enligtinförandelagen, övergångsvis är skyldig att erbjuda enskilda. Ekonomiskreglering vid övertagande av huvudmannaskap Iförarbetena till omsorgslagen har inte berörts frågan om hur ett kommunaltövertagande av en eller flera särskilda omsorger skall kunna reglerasekonomiskt. Ett avtal enligt 12 § omsorgslagen med efterföljande regeringsbeslutinnebär att kommunen/kommunerna övertar huvudmanna- skåpetför den eller de omsorgsuppgifter som avtalet anger. För att kunna Prop.1989/90:132 finansiera verksamhet, som kommunen är skyldig eller har befogenhetatt utföra, har kommunen rätt att ta ut skatt av invånarna i kommunen. 1de fall ett landsting tillsammans med samtUga kommuner inom landstingsområdetgenom avtal kommer överens om att överlåta ansvaret för någon, flera eller allade särskilda omsorger, som avses i 4 § omsorgslagen, kan ochkommunerna genom skatteväxling sörja för att kommunerna efter övertagandet gesmöjligheter att ta det ekonomiska ansvar som följer med huvudmannaskapet. Dettagäller emellertid enbart kommunerna som kollektiv. I det enskilda fallet kanett övertagande av huvudmannaskapet belasta kommunerna ekonomiskt mycket olikaberoende bl. a. på antalet psykiskt utvecklingsstörda i den enskilda kommunensamt i vilken utsträckning omsorgsverksamheten är utbyggd i olika delar av . Detkommer alltså att finnas kommuner, för vilka kostnaderna vid ett övertagande avomsorgsverksamheten inte kommer att stå i proportion till det finansieringsutrymmesom uppkommer i anledning av skatteväxlingen. Som framgår av förarbetena tillomsorgslagen är det en önskad utveckling att det kan ske en successiv övergångav huvudmannaskapet för omsorgema från landstingen till kommunerna. För attgöra det möjligt för de kommuner, som kan sägas "förlora" på enöverenskommelse med , att kunna ta ansvar för omsorgsverksamhetenbehövs åtminstone övergångsvis ett särskilt system för utjämning avkostnaderna mellan kommunerna. Enmellankommunal kostnadsutjämning av nu nämnt slag kan dock inte användas iannat fall än då samtliga kommuner inom ett landsting har beslutat sig för atthelt eller delvis överta ansvaret för omsorgsverksamheten inom . Avförarbetena till omsorgslagen framgår också att en eller flera enstaka kommunerinom ett landstingsområde skall kunna överta en eller flera särskilda omsorgerfrån . Även om en skatteväxling skedde skulle i ett sådant fall densituationen uppstå att kommuninvånarna dels var tvungna att bekosta sin egenomsorgsverksamhet, dels betala landstingsskatt för att bekosta denomsorgsverksamhet som hade att bedriva för invånarna i övrigakommuner. Föratt utjämna skillnaden mellan olika kommuner inom landstingsområdet krävs iett sådant fall att ersätter den eller de kommuner som övertarhuvudmannaskapet för hela eller delar av omsorgsverksamheten. Medentreprenad menas här att kommunen driver viss verksamhet, t.ex. engruppbostad, på uppdrag av . Som huvudman har ansvaretför finansieringen av verksamheten. Den entreprenadverksamhet som kommunendriver skall således ersättas av . Den landstingskommunala nämndenhar planeringsansvaret och ansvaret för tillhandahållandet av omsorgerna. ti /90. 1 saml Nr 132 Någonsärskild bestämmelse i omsorgslagen som öppnar möjlighet för Prop.1989/90:132 en kommun att på entreprenad driva viss omsorgsverksamhet åtlandstinget finns inte. Skollagen(1985:1100) innehåller föreskrifter om hur samhället skall ordna utbildningenför barn och ungdomar. I 1 kap. 4 § föreskrivs att det skall finnas särskolaför barn och ungdomar som inte kan gå i gmndskolan och gymnasieskolan därföratt de är psykiskt utvecklingsstörda. Landstingen och de landstingsfriakommunerna är huvudmän för särskolan. I6 kap. I § skollagen föreskrivs att varje landsting skall anordna särskola förpsykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar som är bosatta inom landstinget.Motsvarande gäller för kommuner som inte ingår i något landsting. Enligt2 § samma kapitel får ett landsting till en kommun som ingår i landstingetöverlåta att anordna särskola för barn och ungdomar som är bosatta i kommunen,om kommunen medger det och regeringen lämnar sitt tillstånd. Föredragandenanförde i den allmänna motiveringen i regeringens proposition (1985/86: 10) omny skollag m. m., del A, följande (s. 44). Dennya omsorgslagen inrymmer en möjlighet att genom avtal överlåta uppgifterenligt den lagen till kommun som ingår i landstingskommunen. Såsom anfördes iomsorgspropositionen bör en motsvarande möjlighet finnas beträffande särskolan. Ispecialmotiveringen till 6 kap. 2 § samma proposition anförde föredraganden följande(s. 110). Dennya omsorgslagen innehåller föreskrifter om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda. Enligt lagens 7 § skall varje landstingskommun svara för desärskilda omsorgema åt psykiskt utvecklingsstörda som är bosatta inom landstingskommunen.Motsvarande gäller i fråga om kommuner som inte ingår i någonlandstingskommun, dvs. , och kommuner. Enligt den nyaomsorgslagens 12 § får en landstingskommun till en kommun i landstingskommunenöverlåta uppgift enligt lagen beträffande psykiskt utvecklingsstörda som ärbosatta i kommunen, om landstingskommunen och kommunen har kommit överens om detsamt regeringen medger det. Dennya skollagens 6 kap. 1 och 2 §§ är i fråga om särskolan motsvarigheter tillden nya onisorgslagens här redovisade bestämmelser om ansvaret för de särskildaomsorgema. Landstingetkan således, på samma sätt som gäller de särskilda omsor gerna enligt omsorgslagen, till en, flera eller alla kommuner i överlåta uppgiften att vara huvudman för särskolan. En fömtsättning härför är, liksom vad gäller de särskilda omsorgerna, att kommunen med ger det samt att regeringen lämnar sitt tillstånd. En överlåtelse av nu 10 nämntslag innebär att kommunen övertar huvudmannaskapet för särsko- Prop.1989/90:132 lan. Inteheller i förarbetena till skollagen finns det någon beskrivning av de ekonomiskaförutsättningarna för att en kommun skall kunna överta huvudmannaskapet försärskolan. Omalla kommuner i ett landsting övertar särskoleverksamheten kan finansielltutrymme för kommunerna som kollektiv skapas genom en skatteväxling mellanlandstinget och samtliga kommuner inom landstingsområdet. Härtill kommer attdet kan behövas befogenhet för kommunerna att åtminstone övergångsvis bidratill varandras verksamheter för att utjämna de skillnader som kan uppkommakommunerna emellan vid ett övertagande av särskolan. Omen enstaka kommun vill överta huvudmannaskapet för särskolan utan att behöva taett större ekonomiskt ansvar härför än övriga kommuner, måste dessutom öppnasen befogenhet för att lämna bidrag till den aktuella kommunen. Tillskillnad från omsorgslagen finns i skollagen en bestämmelse som möjliggör attkommunen på entreprenad driver särskoleverksamhet åt . Enligt 6 kap.4 § skollagen får ett landsting med bibehållande av huvudmannaskapet överlåtaledningen av en enhet av särskolan till skolstyrelsen i den kommun där enhetenär belägen, om kommunen medger detta. I sådant fall skall skolstyrelsen varalokal styrelse enligt skollagen. 2.3 Den kommunala kompetensen Iregeringsformen (RF) finns gmndläggande bestämmelser om bl.a. innebörden avden kommunala självstyrelsen och den kommunala beskattningsrätten. I 1 kap. 1§ RF slås fast att den svenska folkstyrelsen förverklir gas genom ettrepresentativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse.I samband med RF:s tillkomst framhöll föredragande departementschefen att detvarken är lämpligt eller möjligt att en gång för alla dra orubbliga ochpreciserade gränser i gmndlag kring en självstyrelsesektor (prop.1973:90 s. 190). Arbets- och befogenhetsfördelningen mellan stat och kommunmåste kunna ändras i takt med samhällsutvecklingen. Dennärmare ansvarsfördelningen mellan stat och kommun anges inte i RF. Däremotanvisar RF på vilket sätt kommunernas och landstingens uppgiftsområden skallavgränsas. I 8 kap. 5 § sägs att föreskrifter om kommunernas och landstingensbefogenheter och åligganden skall meddelas i lag. Denkommunala beskattningsrätten regleras i 1 kap. 7 § andra stycket RF. Enligtdenna bestämmelse får kommuner och landsting ta ut skatt för skötseln av sinauppgifter. Grunderna för den kommunala beskattningen skall enligt 8 kap. 5 § RFbestämmas i lag. Dengmndläggande bestämmelsen om en kommuns kompetens finns i 1 kap. 4§ kommunallagen (1977:179). Där regleras endast den s.k. all männa kompetensen. I andra författningar finns särskilda bestämmelser 11 somålägger kommunerna att sköta vissa uppgifter eller anger att kommu- Prop.1989/90:132 nerna har befogenhet att vidta vissa åtgärder. Enligt1 kap. 4 § första stycket kommunallagen får kommuner och landsting själva vårdasina angelägenheter. För att en åtgärd skall ligga inom kommunens kompetensfordras att den tillgodoser ett allmänt intresse som är knutet till kommunen. Avbestämmelsen om att kommun får vårda sina angelägenheter följer denbegränsningen att en kommuns kompetens inte omfattar angelägenheter somankommer på staten eller på en annan kommun eller på ett landsting. Degränser för den kommunala kompetensen som har dragits upp i kommunallagen ochrättspraxis har i vissa avseenden kommit att framstå som alltför snäva.Kommunernas kompetens har därför på några områden utvidgats genom särskildlagstiftning. Denna ger kommunema en rätt men inte någon skyldighet att vidtavissa åtgärder. anger lagen vissa förutsättningar för det kommunalaengagemanget. Somframgår av vad som sagts i det föregående saknas det regler som ger kommunernai ett landstingsområde befogenhet att inbördes utjämna de ekonomiska skillnadersom kan uppkomma när de övertar huvudmannaskapet för de särskildaomsorgerna eller för särskolan. Ett landsting saknar även befogenhet att ge eneller flera kommuner ekonomiska bidrag för att de skall kunna övertahuvudmannaskapet för de särskilda omsorgerna eller för särskolan.