prop · GD03125 · 1989-12-31 00:00:00 — En utgångspunktför regeringens prövning skall därvid vara att kopplingen till lönekostnadernafinns reglerad i lag eller förordning eller att bidragsmottagarens tjänster ärstatligt reglerade. Ett exempel pä verksamhet som härigenom kan kompenseras ärdriften av gmndskolor inom verksamhetsområde. Förändamålet bör ett särskilt anslag föras upp på tilläggsbudget till statsbudgetenför innevarande budgetår. Anslaget bör föras upp med 280 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att besluta om kompensation för arbets miljöavgift för statsbidrag som avser lönekostnader för /90 i enlighet med vad jag förordat, 2. tillKompensation för arbetsmiljöavgift på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Tryckeri, Stocktiolm 1990 16 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1989/90:125 Bilaga 6 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 [ 1 ] C 4. Bidrag till studieförbunden m. m. På statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettförslagsanslag av . Från anslaget utgår bl.a. bidrag tillstudiecirklar och till kulturverksamhet i studieförbund. Inför1988 års val anslog regeringen särskilda medel för att bl. a genom en särskildstudiekampanj söka förbättra valdeltagandet bland invandrare (prop. 1986/87:109bil 6, UbU 28, rskr. Denna kampanj anordnades av studieförbunden i närasamarbete med olika invandrarorganisationer och genomfördes som regel pä invandrargmppernasegna språk. Syftet med kampanjen var att öka valdeltagandet och genom att ökakunskaperna hos de enskilda invandrama ge dem bättre fömtsättningar attsjälvständigt göra sitt val. Erfarenhetenia och resultaten av denna kampanjvar tillfredsställande. Enligt min mening finnsdet anledning att, även års val, vidta särskilda åtgärder för attsöka förbättra valdeltagandet bland olika invand-rargmpper. Jag föreslår därföratt särskilda medel skall anslås års allmänna val för att anordna enstudiekampanj, liknande den som genomfördes vid det förra valet. Med hänsyn tillatt det behövs omfattande planering för att genomföra en studieverksamhet avdetta slag bör kampanjen påbörias . I likhet med den tidigarekampanjen bör verksamheten organiseras som gmppstudier enligtstudiecirkelmodellen. Denna särskilda satsning bör bedrivas vid sidan av detordinarie studiecirkelarbetet och deltagaravgifter i studiecirklarna bör inteuttagas. Således bör ett särskilt statsbidrag om . Fördenna studiekampanj beräknar jag . Kostnaderna härför uppgårtill ca 8,3 milj. kr. Jag beräknar vidare att 2,5 milj. kr. skall utgå tiU invandrama, till bidrag till ledarinformationoch utbildning. Under detta anslag beräknar jag 2 1989/90. I saml Nr 125 såledesett ytterligare medelsbehov av 10,8 milj. kr. Medlen bör fördelas Prop.1989/90: 125 som förskott till studieförbunden redan under innevarandebudgetår. Slut- Bilaga 6 reglering av statsbidraget bör därefter ske efteravslutad verksamhet. Fördelningen av bidraget mellan studieförbunden bör görasav med utgångspunkt i de relativa andelar somstudieförbunden redovisat under huvudämnesgruppen "Samhällsvetenskap,information" . Deregler, som gäller för studiecirkeltimmar inom den s. k. fria resursanvändningen,. för högst , bör itillämpliga delar äga tillämpning även för ifrågavarande studiekampanj förinvandrare inför valet . Det bör ankomma på regeringen att närmare utformabestämmelser för verksamheten. Chefenför har föreslagit att vissa medel underandra huvudtitelns anslag H 5. Allmänna val skall anvisas till de politiskapartiernas information till invandrare. Statsrådet kommer senare vid sinanmälan av medelsbehovet under tionde huvudtitelns anslag E 3. Åtgärder förinvandrare att föreslå vissa medel för projektbidragtill invandrarorganisationernasinformationsverksamhet samt vissa andra insatser års allmänna val. Jaghemställer att regeringen föreslår 1.godkänna vad jag har förordat beträffande en särskild studiekampanj förinvandrare inför valet . 2.till Bidrag lill studieförbunden tn. m. på tilläggsbudget till statsbudgetenför /90 anvisa ett förslagsanslag på . F. Kulturverksamhet m. m. [2] F 9. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag på . Jag har budgetproposition (prop.1989/90:100 bil. 10 s. 351) anmäU art Svenska under innevarandebudgetår utsatt sin ekonomi för påfrestningar för att i möjligaste mån kunnasvara mot det behov av teaterföreställningar som redovisas av landetsteaterföreningar. Jag har vidare meddelat min avsikt att återkomma tillregeringen med förslag om att för /90 skalltillföras ett engångsbelopp på 6 milj. kr. Med hänvisning härtill förordarjagatt anslaget Bidrag till höjs med 6 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till på tilläggsbudget II till statsbudgetenför /90 anvisa ett reservationsanslag på . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdeden Föredragande: statsrådet 1989/90:125 Bilaga 7 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 Jordbrukets rationalisering m. m. [ 1] B 6. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. Pådetta anslag har för /90 medgett att 7,9 milj. kr. fårbeviljas som statsbidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. Hämtöverfår disponeras medel för statligt stöd till fmktodlingen inom en ram av 12,5milj.kr. Stödet omfattar bl.a. stmkturåtgärder i odlingen. Riksdagenbeslutade (prop. 1988/89:100 bil. 11, JoU 12, rskr. 156) att tillsvidare godta den av regeringen föreslagna bidragsramen för stöd till fmktodlingenav 12,5 milj. kr. Om ytterligare resurser skulle visa sig nödvändiga för attbevara fmktodlingens konkurrenskraft fömtsattes det att regeringen skulleåterkomma till med förslag till höjning av bidragsramen. Jag härefterkontakter med lantbmksstyrelsen samt med företrädare för fmktodlingen erfaritatt behovet av statligt stöd till fmktodlingen är mer omfattande än vad somkunde fömtses vid anslagsberäkningen . Med hänsyn härtill bedömerjag att ramen för bidrag till fmktodlingen 1991 bör utökasmed 8 milj. kr. varav 1 milj. kr. för marknadsföring och kvalitetsbefrämjandeåtgärder. Kostnaderna för stödet bör belasta förevarande anslag. Jag anser detäven angeläget att lantbmksstyrelsen gör en utvärdering av de stödåtgärder somvidtas för att bevara fmktodlingens konkurrenskraft. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag harförordat beträfTande disposition av anslaget Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m. m. för åtgärder inom fruktodlingen. c. Jordbruksprisreglering Prop. Bilaga7 [2] C 3. Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område Underdetta anslag har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettförslagsanslag på . för olika prisreglerande åtgärder. Vissaprovisoriska åtgärder inom prisregleringen som vidtagits med anledning av GATT-överenskommdsenom en frysning av priserna får finansieras från anslaget, i den utsträckninginförselavgifter utanför den s.k. fördelningsplanen ej finns tillgängliga.Detta gäller emellertid inte motsvarande åtgärder inom sockerregleringen. Tillföljd av en överproduktion av socker kommer enligt gjorda prognoser ettunderskott att uppstå inom sockerregleringen under /90.Underskottet vid utgången av regleringsåret beräknas till ca 7milj. Underskottet bör täckas genom att den rörliga kredit som står till jordbmksnämndensförfogande för att täcka kostnader för prisregleringen under /90tas i anspråk. Ianspråktagna medel av den rörliga krediten bör täckas medinförselavgifter utanför fördelningsplanen /91. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har förordat beträfTande underskottet i sockerregleringen /90. Bilaga8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . vad avser p. 1, statsrådet vad avser p. 2 ochstatsrådet vad avser p. 3 och 4. Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 [ 1 ] A 2. Utredningar m. m. För /90 har under denna anslagsrubrik anvisats 22,5milj. kr., varav 13,9 milj. kr. för övrig utredningsverksamhet. /90 har utredningsverksamheten blivit mer omfattande ochkostnadskrävande än vad som fömtsågs vid anslagsberäkningen . Jagräknar nu med ett ytteriigare medelsbehov på 1,7 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90 anvisa ett reservationsanslag av 1 650000kr. [2] D 13. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland Någotanslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarandebudgetår. Under denna mbrik anvisade emellertid på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 under tolfte huvudtiteln ettreservationsanslag på . 1987/88:64 bil. 5, AU 14, rskr.147). Fram har ca . av anslaget ianspråktagitsgenom olika beslut. Frånanslaget betalas kostnaderna för bl. a. flera av de åtgärder som vidtagits för att motverka efTekterna av nedläggningen av gruvan i . Som exempel kan jag nämna särskilda utvecklingsinsatser av och utvecklingsfonden i samt kapitaltill skott till . 3 1989/90. Påtvå andra anslag anvisade , vid samma tillfälle, medel på Prop.1989/90: 125 tilläggsbudget för att underiätta en expansion av verksamheten vidASEA Bilaga 8 () i . Undertolfte huvudtiteln fördes upp ett reservationsanslag på . m. tid för lokaliseringsbidrageller offertstöd tiU nämnda bolag. har ianspråktagits för stöd tillett projekt. Undertionde huvudtiteln fördes upp ett reservationsanslag på likaledes 100000000kr. till Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommun m. m. förutbildningsinsatser och stöd till utvecklingsprojekt vid ABB. harutbetalats i stöd från detta anslag. Bakgmndentill regeringens förslag att skulle anvisa medel över dessa tvåanslag var att ABB avsåg att expandera verksamheten i . Målsättningenvar därvid en ökning med ca 500 personer. Denna expansion fömtsatte regionalpolitisktoch arbetsmarknadspolitiskt stöd. ABB:s planerade expansion var en del i regeringens åtgärdsprogram för Västerbergslagen.Expansionen planerades ske . Under år 1989anmälde dock bolaget art förutsäUningarna förändrats så att åtagandet intekunde fullföljas. Utvecklingen visade i stället på en minskad sysselsättningvid bolagets anläggningar i , en minskning som f. n. uppgår till ca 200personer. Övrigaåtgärder som ingår i åtgärdsprogrammet för Västerbergslagen har varitframgångsrika. , ABB: s och Vattenfallsgemensamma forskningsbolag samt bolag inom vattenbyggnadsområdetutvecklas enligt planerna. Vidare har det övriga näringslivet också utvecklatsgynnsamt, bl.a. med hjälp av de olika medel som ställdes till förfogande. Enbetydande återhämtning har således skett på regionens arbetsmarknad, men denär inte tillräcklig. I översiktliga termer fattas fortfarande ca 500arbetstillfällen för att nå den nivå som sysselsättningen hade i kommunen närbeslutet fattades om nedläggning av gmvan i . Efter överiäggningarmed bl.a. ABB och kommun har regeringen funnit att delar avåtgärdsprogrammet bör omprövas. Fortsattaåtgärder för att skapa nya arbetstillfällen är enligt min mening nödvändiga.Efter överenskommelse med ABB kommer bolagets medverkan art ske i följandeformer. ABB kommer art anstränga sig för att åter uppnå den tidigairesysselsättningsnivån. Dämtöver kommer bolaget att ta initiativ till och aktivtengagera sig i en arbetsgmpp vars syfte är att bredda arbetsmarknaden genom etableringeller expansion av andra företag. Utöver ABB avses bl.a. kommun ochlänsstyrelsen ingå i gmppen. ABB kommer att tillskjuta 15 milj. kr. Jaganser att detta kan vara en fmktbar form för det fortsatta arbetet med att skapa nya arbetstillfällen. Därför bör de statliga medel som avsågs underiätta ABB:s expansion i stället användas för att stödja ett sådant arbete. Återstående medel på reservationsanslagen frän /88 Cll. Lokaliseringsbidrag m.m. till och B 21. Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommun m.m., sammanlagt , bör således inte tas i anspråk för de 22 I stället bör ett belopp av 158 600000 Prop. 1989/90:125kr. anvisas till Särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch Bilaga 8 norra inland på tilläggsbudget till gällandestatsbudget. Omriksdagen anvisar dessa medel avser jag att föreslå regeringen att 15milj. får disponeras av den arbetsgrupp jag nämnde. Övriga medel böranvändas till att bl. a. stödja genomförandet av projekt som arbetsgmppeninitierar. Såväl regionalpolitiskt företagsstöd som andra former av stöd, t.ex. till utbildning, bör kunna komma i fråga. Regeringen bör utforma närmareriktlinjer för medlens användning. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norraSveriges inland på tilläggsbudget II.till statsbudgeten för /90anvisa ett reservationsanslag på . [3] Tillströmningen av asylsökande och kostnader för mottagandet Iårets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 12) redovisade jag den dåaktuella omfattningen av asylsökande och de påfrestningar detta innebar förinvandrarverkets flyktingmottagande, särskilt mot bakgmnd av de begränsade möjlighetematill utplacering i kommunerna av personer med färdiga uppehållstillstånd. Jagredogjorde också för de åtgärder regeringen vidtagit och den 14december 1989 i syfte att skärpa kriterierna för att få asyl i och föratt öka utflyttningen av flyktingar till kommunerna. Attdöma av tillgänglig statistik för börian av ser antalet asylsökande utatt närma sig en mer normal nivå än . Månadssiffrorna förjanuari och febmari ligger dock fortfarande på en högre nivå än vad som införomorganisationen av statens invandrarverk () låg till grund för beräkningenav verkets resurser. Följande uppställning visar den månadsvisa inströmningenunder /90: Febmari (prel.) Totaltväntas 35000 personer komma att söka asyl i under /90. Svårigheterna att placera ut dem som tillåtits stanna 23 och därmed att på ettförsvarligt sätt ta emot dem i det svenska samhället . 1989/90:125 består fortfarande. SlV:sresurser för handläggning av asylärenden för innevarande budgetår svarar endastmot en tillströmning av ca 20000 asylsökande. Med det antal sökande vi nu harfördröjs handläggningstiderna kraftigt och asylärendena anhopas i storabalanser både hos polisen och hos . Fömtom att detta gör situationen för deasylsökande påfrestande, är det oacceptabelt från samhällsekonomisk synpunkt.Under utredningstiden bor de flesta asylsökande i någon av invandrarverkets föriäggningaroch de extra vistelsetiderna där kostar sammantaget stora summor. Regeringenhar därför beslutat att invandrarverket under resten /90 skall få disponera tillfälliga resurser vid verketstillståndsenheter. Detta beräknas medföra att kostnaderna för innevarandebudgetår överstiger anvisade medel under förslagsanslaget E 1. förvaltningskostnader med 3,2 milj. kr. Myckettalar för att måste kunna bibehålla den större kapaciteten för handläggningav asylärenden även . SIVhar en fast grundorganisation för förläggningar för asylsökande som skall kunnatillhandahålla genomsnittligt 4600 belagda platser. Av dessa finns 1000 vid utredningsslussama.Förläggningsbehov hämtöver kan tillgodoses genom att hyr in kapacitet ochanordnar tillfälliga förläggningar. Den31 fanns sammanlagt 13600 personer i SIV:s förläggningar, varav 4300 var fardigutredda och hade uppehållstillstånd. Motsvarande siffror den 31december var 26 500 och 6 600 personer. SIVräknar med att vid utgången av /90 behöva tillhandahållaförläggningsplatser för 31 500 personer. Detta under fömtsättning av attutflyttningarna till kommunema ökar från 5 600 personer under periodenjuli-december 1989 tiU 11000 . bedömer att dettaligger inom möjligheternas ram. /90 har till förslagsanslaget E 2. Förläggningskostnaderanvisats 1 331,9 milj. kr. Till följd av den extraordinära situationen beräknaskostnaderna för den tillfälliga förläggningsverksamheten överstiga anvisademedel med så mycket som 1 650 milj. kr. Ävenkostnaderna för schablonersättningar till kommunerna samt för kollektivagenomgångsbostäder beräknas öka. Belastningen på förslagsanslaget E5.Ersättningar till kommunema för åtgärder för flyktingar m. m. kan därför kommaatt överstiga anvisade medel 1957,5 milj. kr. med ca 100 milj. kr. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om invandrarverkets förvaltningskostnader samt omutvecklingen av kostnadema för den tillfälliga förläggningsverksamheten ochersättningar till kommunerna m. m. [4] E 3.Åtgärder för invandrare Prop. Bilaga 8 Underdenna anslagsmbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår förtsupp ett reservationsanslag på . Vid ingången av budgetåret fannsdessutom en reservation av . Invandraresom har varit kyrkobokförda i kommer att ha rätt attrösta kommunalval. De är också valbara till kommunala bosättning i landet innebär att många röstberättigade inte hinner lärasig så mycket svenska att de kan tillgodogöra sig information på svenskaspråket. Sedan valet , då utländska medborgare kunderösta i kommunala val, har deras benägenhet att delta i valen visat en vikandetendens. Vid valen deltog endast av deröstberättigade utländska medborgarna. Jag erinrar om att de senaste årensflyktinginvandring har inneburit att utländska medborgare nu är bosatta i ännuflera kommuner än vid val. Dessutom finns i landet ett ökande antal språkgmpper.Många av de mindre språkgmpperna saknar etablerade informationsorgan på sitteget språk. Detär nödvändigt att kraftfulla insatser görs års val för att denvikande tendensen i valdeltagandet skall kunna brytas. Jämlikhet mellaninvandrare och svenskar är ett av de övergripande målen för invandrarpolitiken.Det kan inte nås utan att invandrare får en reell delaktighet isamhällsutvecklingen. Chefenför har föreslagit att 12,4 milj. kr.anvisas under andra huvudtitelns anslag H 5. Allmänna val till de politiskapartiernas informationsinsatser. Likaså har statsrådet föreslagit atten särskild studiekampanj anordnas genom studieförbunden i likhet med vad sominitierades års val. Medel för en sådan studieinsats har beräknatstill 10,8 milj. kr. under åttonde huvudtitelns anslag C 4. Bidrag tillstudieförbunden m. m. bör dämtöver kunna fördela projektbidrag till invandrarorganisationernasinformationsverksamhet års val. Jag erinrar om att utländskamedborgare endast har rösträtt i de kommunala valen. Den dominans somriksdagsvalen har haft och den information som getts om rikspolitiken haröverskuggat informationen om den kommunala politiken. Jag vill därför föreslåatt ges ekonomiska möjligheter att genomföra enserie reportage och artiklar om kommunalpolitiken i . Enligtmin mening bör de insatser som görs, nu utvärderas ordentligt. Det är en angelägen uppgift att ta reda på hur informationsinsatser påver kar invandrarnas valdeltagande. Centmm för invandringsforskning vid har lämnat in en ansökan om bidrag till ett projekt om invandramas valdeltagande och deras engagemang i politiken. Jag anser att en sådan undersökning är nödvändig för att bedöma hur invand rarnas delaktighet i samhällslivet kan ökas. För de tre ändamål som jaghär har beskrivit bidrag till invandraror- Prop. 1989/90:125 ganisationernasvalinformation, kunskapsspridning genom Invandrartid- Bilaga 8 ningen ochutvärdering beräknar jag ett sammanlagt medelsbehov av 2,7 milj. kr. Jagförordar att medlen anvisas på tilläggsbudget under reservationsanslaget E3.Åtgärder för invandrare m. m. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Åtgärder för invandrare m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90: 125 Bilaga9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanffäde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 B. Bostadsförsörjning m. m. Istatsbudgeten för innevarande budgetär har under denna mbrik anvisats ett reservationsanslagpä . Vid budgetårets ingång fanns en reservation på anslaget av 3533 (X). Frånanslaget betalas ut bidrag till forsknings- och utvecklingsarbete. Medlendisponeras av statens räd för byggnadsforskning (BFR). skrivelse begär rådet att myndigheten under budgetåret1989/90 tillförs ytterligare 34 milj. kr. utöver tidigare anvisade 136 milj.kr. Varjebudgetår fastställer regeringen efter bemyndigande av ramar förbeslut om bidrag dll byggnadsforskning. Anslagsbelasmingen bestäms av i vilkentakt beslutade bidrag betalas ut. För innevarande budgetär har fastställts enram om 172,5 milj. kr. Beslutade bidrag betalas nu ut i snabbare takt än vadsom kunde fömtses , vilket leder dll att medelsbehovet /90 ökar. Motden nu redovisade bakgmnden räknar jag i likhet med BFR med ett ytterligaremedelsbehov under /90 pä 34 milj. kr. Hemställan /90: 125 Bilaga9 Jag hemställer att regeringen föreslär atttill Byggnadsforskning på dlläggsbudget II tillstatsbudgeten för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . Bilaga10 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 Statlig rationalisering och revision, statistik m.m. [1] B 2. Överdetta reservationsanslag finansieras och redovisas generellt användbar ADB-utmstningsom anskaffas inom den civila statsförvaltningen (exkl. affarsdrivande verk,universitet och högskolor). För innevarande budgetår uppgårreservationsanslaget till . Vid budgetårets ingång fanns enreservation på anslaget uppgående till . för teknikupphandling avprogramvaror. Statskontorethar hemställt om vissa åtgärder när det gäller teknikupphandling avprogramvaror. Riksdagoch regering beslutade (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr. 89) atttill statskontorets disposition avsätta särskilda medel för teknikupphandlingav generell programvara för basdatorer. Totalt har 20 milj. kr.anvisats för detta ändamål under anslaget Anskaffning av ADB- utmstning, bl. a.genom tilläggsbudget I för /86 (prop. 1985/86:25, FiU 5, rskr.90). Ipropositionen med förslag till tilläggsbudget I för /86 angavsatt den del av utvecklingskostnaderna som bekostas med medel från det aktuellaanslaget skulle återvinnas enligt samma princip som gäller för övrigainvesteringar som finansieras från anslaget. Detta skulle ske genomavgiftsbeläggning av produkter eller i andra former som vanligtvis utnyttjas, t.ex.royalties. Hittillshar ca 15,4 milj. kr. av totalt 20 milj. kr. utnyttjats för teknikupphandling.En betydande del av medlen har använts för utveckling av ett kontorsinformationssystem,KIS. Arbetet har utförts av , som ingår i statligt ägda SKDföretagenAB. I denna satsning har också deltagit i betydande omfattning ochpå samma villkor som statskontoret. Teknikupphandlingenharbidragit till kompetensutvecklingen i statsför valtningen kring utformningen av användarvänliga programvaror och till att stärka statsförvaltningens roll som bestäUare. Den har också lett till att 29 4 1989/90. produktertagits fram, som svarar mot statsförvaltningens specifika behov, Prop.1989/90: 125 t.ex.diarieföringssystem. Den har vidare engagerat små, kompetentaut- Bilaga 10 vecklingsföretag spridda över hela . Däremothar den inte varit kommersiellt framgångsrik. Utvecklingen av KIS har medförtstörre kostnader än beräknat, längre utvecklingstid och lägreförsäljningsvolym. Detta medför att royaltyinkomster inte inom rimlig tidkommer att kunna täcka den gjorda satsningen. Totalt har ca 300 system sålts, ihuvudsak inom den offentliga sektorn. ProduktenKIS bedöms av ha en kommersiell framtid under förutsättning attde kostnader som belastar produkten kan redu-cetas. Detta avses ske genomatt utvecklingsarbetet omstruktureras. En ytterligare åtgärd som bedömsnödvändig är att återbetalningskravet mot intressenterna minskas. Televerketavser att avskriva sin del i den initiala satsningen på KIS under förutsättningatt staten genom statskontoret gör detsamma. Jagdelar bedömning att det i den uppkomna situationen är rimligt attstaten skriver av en del av sin fordran på bolaget. Denna typ av satsning harhaft en del positiva effekter för statsförvaltningen som den varitförenad med ett visst risktagande i den kommersiella delen. Jag anser därföratt även staten genom statskontoret bör avskriva sin del i initialsatsningen påKIS.