prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — En förutsättning för skattefrihet är då att "det görs sannoliktatt innehavet av aktien,,, betingas av jordbruk, skogsbruk eller rörelse sombedrivs av företaget eller av företag som med hänsyn tilläganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå detnära." Är utdelningen skattefri enligt dessa bestämmelser brukar man talaom rörelsebetingade aktier. En lämpligare benämning på sådana aktier ar -framför allt efter en hopslagning av inkomstslagen ~ näringsbetingade aktien Införandet av nya bolagsskatteregler motiverar i sig intenågra grundläggande ändringar av kedjebeskattiiingsreglerna. Utdelning pånäringsbetingade aktier bör således inte träffas av skatt medan utdelning päandra aktier bör beskattas. Gränsen mellan de båda kategorierna av aktier bördras på samma sätt som . Gällande regler om skattefrihet för utdelning pånäringsbetingade aktier innefattar inte aktier som i skattehänseende utgöromsättningstillgångan Utdelning på sådana aktier är alltid skattepliktig. a. att ett företag som bedriver t. ex. byggnadsrörelse ärskattskyldigt för utdelning på aktier i ett fastighetsförvaltande dotterbolagså snart någon fastighet skulle ha behandlats som omsättningstillgång om denägts direkt av moderföretaget. Skattefria reavinster i dotterbolaget kan alltsåinte delas ut utan beskattning. Klassificeringen av aktierna somomsättningstillgångar gör att aktierna kan ligga till grund för enskattemässig konsolidering i byggnadsföretaget. Även ett värdepappershandlandeföretag som förvärvar eller mer av röstetalet i ett aktiebolag beskattasalltså för utdelning från bolaget. Det kan i och för sig diskuteras om det i det nyabolagsskattesysteniet finns anledning att i alla lägen beskatta utdelning påomsättningsaktier. systemet har distinktionen mellan omsättningstillgånaaroch anlägoningstill- gängarmindre betydelse än tidigare genom att nedskrivning som konsolide- Prop.1989/90:110 ringsmöjlighet tas bort och reavinstbeskattning fortsättningsvissker i näringsverksamheten (jfr avsnitt 8.3 och 8.5). Mot detta står att detframstår som naturligt att beskatta hela handelslagret enhetligt oavsettstorleken av aktieinnehavet i individuella bolag. Till bilden hör också attbeskattningen av utdelningen motsvaras av en möjlighet att skriva ned värdet påaktierna Om detta värde - till följd av utdelningen eller av annat skäl -sjunker under anskaffningsvärdet (jfr dock punkt 2 femte stycket avanvisningarna till 24 S KL, nuvarande punkt 3 sista stycket av anvisningarnatill 41 S KL). 1 likhet med URF anser jag att övervägande skäl talar för attbehålla principen om skatteplikt för utdelning på aktier som utgöromsättningstillgångan För byggnadsföretagens del innebär bibehållandet av des.k. byggsmittereglerna (avsnitt 8.8.4) inom bolagssektorn att ettbyggnadsrörelsedrivande moderbolag även fortsättningsvis är skattskyldigt förutdelning från fastighetsförvaltande dotterbolag. Även för s. k. förvaltningsföretag och investmentföretagfinns regler som eliminerar kedjebeskattning. Jag behandlar dem i senareavsnitt (8.7.3 resp. 8.8.1). De nu gällande reglerna om skattefrihet för utdelning pårörelsebetingade aktier gäller inte för företag som bedriver bank - eller annanpenningrörelse eller försäkringsrörelse - eller som bedriver sädan rörelse vidsidan av annan verksamhet. För sådana företag är utdelning på aktier sominnehas som ett led i organisationen av företagets verksamhet skattefri. Den verksamhettill vilken aktierna "hör" får inte avse förvaltning av fastighet,värdepapper m. m. I fråga om foretag som bedriver försäkringsrörelse krävs förskattefrihet att det är fråga om skadeförsäkringsrörelse i aktiebolagsform ochatt aktierna innehas som ett led i organisationen av denna rörelse. Särreglerna för företag som bedriver bank- eller annanpenningrörelse eller försäkringsrörelse har ifrågasatts vid flera tillfällen.Kravet på organisatoriskt samband har i praxis inte ställs särskilt högt vidtillämpningen av särregeln för banker m.fl. (RÅ 1987 ref. 7). Det är t. o. ni.tveksamt om man generellt kan säga att förutsättningarna för skattefrihet ärstörre enligt regeln om näringsbetingade aktier än enligt särregeln. Enligt URF finns det knappast något skäl att vidutdelningsbeskattningen behandla företag på olika sätt beroende på arten avderas verksamhet. Jag delar denna bedömning och föreslår därför att särregelnför banker m. fl. slopas liksom motsvarande regel för skadeförsäkringsbolag. Istället bör reglerna om skattefrihet för utdelning på näringsbetingade aktiertillämpas även på företag som bedriver bank- eller annan penningrörelse ellerskadeförsäkringsrörelse. Som framgått gäller möjligheten att ta emot utdelningskattefritt endast aktiebolagoch ekonomiska föreningar. Syftet med bestämmelserna i 7 S 8 mom. SILhar primärt varit att undanta vinster frän kedjebeskattning. Dettatalar för att rätten till skattefrihet för utdelning på näringsbetingade aktierinte bör utvidgas till att gälla även ömsesidiga skadeförsäkringsföretag ochsparbanker eftersom denna typ av företag saknar ägare. förefallerdet omotiverat att skattereglerna skall avhålla sådana företag från att lägga vissa funktioner i ett dotterbolag eller frånatt samverka med andra Prop. 1989/90:110 i gemensamägda bolag. I likhet med URF anser jag att det senare argumentet vägertyngre. Reglerna om skattefrihet för utdelning pä näringsbetingade aktier bördärför utvidgas till att gälla också utdelning som tillfaller ömsesidigaskadeförsäkringsbolag och sparbanker. Bolagsbildning förekommer också i stiftelser och ideellaföreningan Beskattningen av stiftelser och ideella föreningar ses över isärskild ordning (dir. 1988:6. jfr avsnitt 8.9) och i det sammanhangetaktualiseras ocksä utdelningsbeskattningen. Hypoteksinstitutens framtidaorganisation och verksamheter har utretts. Betänkandet (SOU 1989:103)Hypoteksinstituten har just remissbehandlats. Vilka regler somskall gälla för hypoteksinstitutens utdelningar får prövas när klarhetföreligger beträffande den framtida oiganisationen av hypoteksrörelsen. Jag tardärför inte ställning till frågan om det finns skäl att ytterligare utvidgakretsen av företag som skall kunna fä ta emot skattefri utdelning. Den vid remissbehandlingen väckta frågan om skattefrihetför livförsäkringsföretag för utdelning på näringsbetingade aktier behandladejag i samband med mitt förslag om avkastningsskatt på pensionsmedel (avsnitt6.10). Mitt förslag: Nuvarande regler behålls i allt väsentligt.Möjlighet införs att ge koncernbidrag i koncerner där moderföretaget är ensparbank. Koncernbidrag skall kunna ges även i de fall ett dotterföretag är enekonomisk förening. Spärregeln för koncernbidrag från fastighetsförvaltandefåmansföretag avskaffas. 1 dagens system ställs vissa krav på såväl givarenssotii mottagarens verksamhet. Villkoret omformuleras så att varken givareeller mottagare får vara livförsäkringsföretag, schablonbeskattat bostadsföretag,förvaltningsföretag eller investmentföretag. LIRF:s förslag: Överenstämmer med mitt. Remissinstanserna: Förslaget bemöts positivt eller lämnasutan erinran. Skälen för mitt förslag: Varje företag inom en koncernutgör ett särskilt skattesubjekt. Koncernen som sädan beskattas inte. På olikasätt tas dock hänsyn till koncernförhållandet. Det mest tydliga exemplet pådetta är reglerna om öppna koncernbidrag. Koncernbidraginnebär en renodlad vinstöverföring och resultatutjämning mellan två koncernföretag. 1 2 S 3 tiioni. SIL anges de förutsättningar som skall vara uppfyllda för att koncernbidrag skall fa lämnas med skattemässig verkan. Moderföretaget skall vara ett aktiebolag, en ekonomisk förening el ler ett ömsesidigt skadeförsäkringsföretag. Dotterföretaget skall vara ett ak tiebolag. Den huvudsakliga verksamheten för båda företagen skall avse jordbruksfastighet, annan fastighet eller annan rörelse än livförsäkringsrö relse. Ingetdera av företagen får vara förvaltningsföretag enligt 7 S 8 mom. 552 Vidareställsett antal ytterligare krav, bl. a. att en90-procentig ägarge- Prop. 1989/90:110 menskap förelegat mellan företagenunder hela beskattningsåret. Den allmänna omläggningen av bolagsbeskattningenföranleder inga principiella ändringar i koncernbidragsreglerna. 1 någrahänseenden finns det dock anledning att justera reglerna. Bestämmelserna om koncernbidrag innehåller spärregler föratt hindra kringgående av kedjebeskattningsreglerna. Spärrarna blir aktuellaatt till-lämpa om ett dotterföretag lämnar koncernbidrag till sitt moderföretageller till ett systerbolag. En förutsättning för avdrag för koncernbidrag tillmoderföretaget är att detta företag skulle ha kunnat ta emot utdelningskattefritt från dotterföretaget. Koncernbidrag mellan systerföretag godtas ommoderföretaget är ett förvaltningsföretag eller moderföretaget inte beskattasför utdelning från det företag som lämnar koncernbidraget eller ärskattskyldigt för utdelning från det företag som tar emot koncernbidraget. Mitt förslag att sparbanker inte skall beskattas förutdelning pä näringsbetingade aktier (avsnitt 8.7.1) bör kompletteras medregler som gör det möjligt att ge koncernbidrag i koncerner där moderföretagetär en sparbank. Det förekommer - om än inte särskilt ofta - att enekonomisk förening är dotterföretag i en koncern. Innehavet av andelar i ensädan förening kan vara så koncentrerat att av innehavet faller päen juridisk person (jfr SkU 1987/88:30 s.25). gäller attkoncernbidrag inte kan ges mellan företagen i en sådan koncern eftersomdotterföretaget inte är ett aktiebolag. Jag föreslär att den begränsningenslopas sä att det blir möjligt att ge koncernbidrag även i de fall attdotterföretaget är en ekonomisk förening. En annan spärregel gäller koncernbidrag frånfastighetsförvaltande fåmansföretag. Bakgrunden till den regeln är att manvelat förhindra att de begränsningar som gäller för löneuttag ifastighetsförvaltande företag kringgås. Spärregeln gör det omöjligt att viakoncernbidrag föra över vinster från fastighetsförvaltningen till ettfåmansföretag som bedriver annan verksamhet. Med de förslag jag nu lägger fram beträffande beskattningav lön och utdelning från fåmansföretag (avsnitt 6.8) ger det i princip ingaskattemässiga fördelar att ta ut ett överskott från ett fastighetsförvaltandeföretag som lön i stället för som utdelning. De skäl som motiverat spärregelngäller inte längre. Jag föreslår därför att spärregeln tas bort. Ett av villkoren för att få tillämpa koncernbidragsreglernaär att den huvudsakliga verksamheten för såväl givare som mottagare avserjordbruksfastighet, annan fastighet eller annan rörelse änlivförsäkringsrörelse. 1 det nya systemet bör villkoret i stället formuleras såatt varken givare eller mottagare får vara (jfr avsnitt 6.10. )livförsäkringsföretag, schablonbeskattat bostadsföretag eller (jfr avsnitt8.7.3 och 8.8.1) förvaltningsföretag eller investmentföretag. Mittförslag: Reglerna om när ett moderföretag i en koncern skall betraktas somförvaltningsföretag justeras. Enligt praxis skall ett moderföretag som utförgemensamma funktioner för rörelsedrivande koncernföretags räkning anses somrörelsedrivande. Förslaget innebär att man skall bortse från i vad mån någon"egen" verksamhet bedrivs i moderföretaget utan i stället se tillförhållandena i hela koncernen. Detta innebär att man beaktar dotterbolagensverksamhet vid prövningen av om moderföretaget förvaltar värdepapper eller därmed likartad lös egendom. URF:s förslag: Överensstämmer tned mitt. Remissinstanserna: Förslaget bemöts i huvudsak positivteller lämnas utan erinran. anser inte att det finnsnågot behov av ändrad gränsdragning och att nuvarande system ger företagen envälmotiverad valrätt. Ett par remissinstanser anser att det behövspreciseringar beträffande vilka kriterier som skall vara avgörande. Skälen för mitt förslag: avses iskattesammanhang ett aktiebolag eller en ekonomisk förening som uteslutandeeller sä gott som uteslutande förvaltar värdepapper eller likartad lös egendom(7 S 8 mom. tredje stycket SIL). En särforni av förvaltningsföretag är investmentföretag.Skattereglerna för investmentföretag återkommer jag till senare (avsnitt8.8.1). För förvaltningsföretag tillämpas särskilda regler vidutdelningsbeskattningen. Utdelning som företaget har uppburit ettbeskattningsår är inte skattepliktig i den mån den motsvaras av utdelning somföretaget har beslutat för samma beskattningsån Förvaltningsföretag kan inte fåAnnellavdrag och inte heller ge eller ta emot koncernbidrag. Även i detnya bolagsskattesystemet bör det finnas utrymme för en aktieförvaltning i bolagsformutan kedjebeskattningseffekter. Ett bolag som förvaltar poster i t. ex.börsaktier bör på samma villkor som kunna vida-reutdela mottagenutdelning utan att utdelningen träffas av skatt i bolaget. Detta förutsätteratt dagens regler om skattefrihet för vidareutdelad utdelning behålls.Förvaltningsföretag bör inte heller i det nya systemet kunna ge eller ta emotkoncernbidrag, få Annellavdrag eller göra avsättning till surv. I stort sett finns det - vid sidan av investmentföretagen- två typer av förvaltningsföretag. Det är för det första fråga om koncernerdär innehavet av aktier i rörelsedrivande och fastighetsförvaltande dotterbolaghar samlats i ett bolag. I den mån moderföretaget inte anses somrörelsedrivande beskattas företaget enligt reglerna för förvaltningsföretag.Det andra typfallet är det där privatpersoner eller andra väljer att lägga sinaaktieinnehav i ett bolag och bolaget inte - vad gäller spridning av ägandetni. - uppfyller villkoren för att klassificeras som ett investmentföretag. Till de nuvarande bestämmelserna om förvaltningsföretag ärtvå dispensregler knutna. Enligt den ena kan RSV - -medge att ettföretag som inte utgör ett förvaltningsföretag skall beskattas som ett Prop.1989/90:110 sådant företag under förutsättning att verksamheten "till inteoväsentlig del" består i förvaltning av värdepapper eller därmed likartadlös egendom. Ansökningar om dispens enligt denna regel är sällsynta. Den andradispensregeln tar sikte på sådana moderföretag som ombesörjer vissa gemensammafunktioner för koncernens räkning. Regeln innebär att RSV kan medge attföretaget inte skall behandlas som ett förvaltningsföretag. En sådan dispensinnebär att moderföretaget utan krav på vidareutdelning kan ta emot utdelningarfrån dotterbolagen skattefritt. Dispensen innebär också att företaget även iandra avseenden - vad gäller Annellavdrag, koncernbidrag m. m. -behandlas somrörelsedrivande. förekom hos RSV ett stort antal ansökningarenligt den sist nämnda dispensregeln. Situationen förändrades emellertid genomrättsfallet RÅ 1986 ref. 72. Regeringsrätten konstaterade där att en sådankoncernge-mensam verksamhet som utgör en förutsättning för bifall enligt dendispensregeln i sig konstituerar rörelse. Det finns anledning att i det här sammanhanget övervägavissa justeringar i de nuvarande reglerna. Enligt den praxis som lagts fastgenom rättsfall skall ett moderföretag som utför gemensamma funktionerför koncernföretagens räkning anses som rörelsedrivande. Dessa funktioner kanvara mycket begränsade och kräver kanske inte mer än en enstaka anställd.Saknas å andra sidan dessa funktioner torde företaget beskattas som ett förvaltningsföretag.I det enskilda fallet kan klassificeringen som rörelsedrivande företag ellerförvaltningsföretag ha mycket stora ekonomiska konsekvenser. Ett moderföretagsom känner praxis anpassar sig därför så att de önskade skatteeffekterna kanuppnås. Normalt har moderföretaget inget att förlora på att bli beskattat somett rörelsedrivande företag. vid sidan av aktierna idotterbolagen en större börsportfölj kan emellertid skattefriheten förvidareutdelad utdelning väga sä tungt att företaget hellre väljerförvaltningsföretagsalternativet. Jag delar URF:s bedömning att det från allmän synpunktförefaller mer lämpligt att bortse från i vad man någon "egen"verksamhet bedrivs i moderföretaget utan i stället se till förhållandena ihela koncernen. Den nuvarande valmöjligheten som i vissa fall kan föreliggamellan beskattning som förvaltningsföretag och rörelsedrivande företag ärenligt min mening inte motiverad. Dotterbolagens verksamhet bör beaktas vidprövningen av om moderföretaget förvaltar värdepapper eller därmed likartad lös egendom.Bedriver dotterbolaget t. ex. industriell verksamhet av viss omfattning kommerföretaget att beskattas enligt de regler som gällt om moderföretaget självthade bedrivit verksamheten. Mitt förslag innebär i princip att moderföretag ikoncerner regelmässigt kommer att beskattas enligt vanliga regler - och inteenligt reglerna för förvaltningsföretag - även om moderföretaget inte utförnågra koncerngemensamma funktioner. Förslaget innebär att gränsdragningen mellan förvaltningsföretagoch övriga företag kommer att göras pä ett något annorlunda sätt än vad som nuär fallet. Ett par remissinstanser har efterlyst en precisering av de kriteriersom skall vara avgörande för gränsdragningen. Detta låter sigav naturliga skäl Prop. 1989/90:110 inte göras. Enligt min mening torde enprecisering i praktiken dessutom inte behövas. Det bör knappast föranleda någrasvårigheter att avgörandet sker på koncernnivå i stället för som för närvarandepå företagsnivå. På grund av de nu föreslagna reglerna och förslaget tillutvidgade möjligheterna att ge koncernbidrag (avsnitt 8.7.2) finns det intelängre anledning att dispensvägen ge ett företag rätt att inte behandlas somförvaltningsföretag. Den andra dispensregeln har tillämpats ytterst sällan.Båda dispensmöjligheterna bör därför slopas. 8.7.4 Överlåtelser av egendom inom koncerner m. m. Mittförslag: Uppkommer förlust vid överlåtelser inom en koncern -eller mellanföretag som står under gemensam ledning - av andra anläggningstillgångar änorganisationsaktier och -andelar skall förlusten inte vara avdragsgill. Vid enföljande extern avyttring skall beskattning ske som om företagen utgjort enskattskyldig. 1 fråga om organisationsaktier och -andelar skall liksom förnärvarande uppskovsregeln gälla genetellt. Avdragsrätten för avsättning tillinternvinstkonto slopas. LIRF:s förslag: Överenstämmer med mitt. Remissinstanserna:Endast ett fåtal remissinstanser berör förslaget. a. Näringslivetsskattedelegation anser att internvinstkontona skall behållas och utvidgas tillatt omfatta även koncerninterna transaktioner inom landet. Man anser ocksä attkoncerninterna fastighetsöverlåtelser skall behandlas på samma sätt somöverlåtelser av organisationsaktier. Skälen förmitt förslag: I skatteförfattningarna finns bara ett fåtal bestämmelser somreglerar beskattningen vid överlåtelser av tillgångar mellan företag i sammakoncern eller mellan företag som på annat sätt är närstående till varandra.Flera frågor har i stället fått lösas genom praxis. Somframhålls av URF finns det i och för sig skäl för att en avyttring av lagereller andra rörelsetillgångar till underpris generellt bör utlösa en beskattning- uttagsbeskattning - hos överlåtaren. Praxis är emellertid pä denna punkt generös.I stor utsträckning godtas att tillgångar vid företags-ombildningar överförsfrån ett företag till ett annat till skattemässiga restvärden även ommarknadsvärdena är betydligt högre. Vissa förutsättningar skall dock varauppfyllda. Tillgångarna fär inte föras ut ur bolagssektorn. Det fär inte varafråga om omsättningstillgångar som hos förvärvaren skiftar karaktär tillanläggningstillgångar Vidare förutsätts normalt att det finns en hög grad avägargemenskap mellan de båda företagen. Det torde också förutsättas att vid enövergripande bedömning förfarandet inte - direkt eller indirekt - medför någonotillbörlig skatteförmån. Vid remissbehandlingen har önskemål framförts om enlagreglering av vissa omstruktureringssituationer. Ett sådant arbete falleremellertid utanför ramen för detta lagstift-ningsprojekt. Åven egendom som reavinstbeskattas -fastigheter, aktier Prop. 1989/90:110 m.m.- kan avyttras till underpris. Någonbeskattning av "förtäckt reavinst" förekommer nämligen inte i detnuvarande systemet. I mitt förslag till nytt bolagsskattesysteni finns ingenegendom som beskattas enligt särskilda reavinstregler utan reavinsterbeskattas i näringsverksamheten. De problem i den nuvarandekoncernbeskattningen som hänger samman med reavinstreglerna faller delvis borti det nya systemet. 1 lagrädsremissen föreslogs att en nuvarande regel i 2 S 4mom. SIL om skatteeffekterna vid utdelning av fastigheter, aktier m. ni.skulle tas bort. En sådan utdelning skulle enligt lagrådsremissen ifortsättningen komma att uttagsbeskattas hos det utdelande bolaget. Lagrådet har ifrågasatt lämpligheten av utformningen avden förelagna uttagsbeskattningsregeln (punkt 1 tredje stycket till 22 S KL).Lagrådet framhåller att det i hittillsvarande praxis ansetts möjligt att medgeundantag från principen om uttagsbeskattning i vissa omstruktureringsfall o.d.Enligt lagrådet är det angeläget att denna möjlighet finns kvar i det nyasystemet. Lagrådet förordar att bestämmelsen kompletteras med en undantagsregelsom gör det möjligt att underlåta uttagsbeskattning när särskilda skäl påkallardet. Avsikten med den föreslagna regeln har inte varit attuttagsbeskattning undantagslöst skall ske. Liksom lagrådet anser jag attuttagsbeskattning även fortsättningsvis bör kunna underlåtas i enlighet mednuvarande praxis. Denna möjlighet bör komma till uttryck i lagtexten. Reglernabör även i övrigt ges en något annorlunda utformning än i det lemitteradeförslaget (punkt 1 fjärde och femte styckena av anvisningarna till 22 S KL ochspecialmotiveringen). Lagrådet ifrågasätter också förslaget att slopa dennyssnämnda bestämmelsen i 2 S 10 mom. SIL som upprätthåller kontinuiteten ibeskattningen i de fall då tillgångar som faller under reavinstreglerna delasut till ett företag som är frikallat från skattskyldighet för utdelningen, Ilikhet med lagrådet anser jag att en motsvarande bestämmelse behövs för de falldå utdelning sker till en mottagare som inte är skattskyldig för utdelningenoch utdelningen inte föranleder uttagsbeskattning hos det utdelande företaget.Bestämmelsen finns i tolfte stycket. Vid min behandling av allmänna frågor kringinkoinstbeiäkningen (avsnitt 8.5) diskuterade jag bl. a. i vilkenutsträckningen icke realiserad värdenedgång på anläggningstillgångar skullebeaktas vid beskattningen. Min slutsats var att starka tillämpningsskal talarför att i fråga om anläggningstillgångar i form av fastigheten aktier m, m,upprätthålla kravet på att värdenedgången skall ha realiserats. Enbart ett formellt krav på att värdenedgången skall harealiserats kan kringgås genom att egendomen avyttras till ett annat företag isamma företagsgrupp. En förlust vid en sådan avyttring bör därför inte varaavdragsgill. Avdrag bör därför medges först när egendomen säljs till en köpareutanför gruppen. 1 2 S 4 mom. SIL finns nu en uppskovsregel. Den innebäratt koncerninterna avvttringar av organisationsaktier och -andelar inteutlöser någon be- skattning eller någon avdragsgill reaförlust. Det fötetagsotn förvärvar ak- Prop. 1989/90:110 tien eller andelen övertar den tidigareägarens anskaffningskostnad och anskaffningstidpunkt. För förlustfallen blirbestämmelsen överflödig i och med att regleringen görs mer geneiell.Bestämmelsen har dock alltjämt en funktion att fylla i de fall da aktiernaeller andelarna avyttras med vinst. 1 och för sig kan en beskattning vid denkoncerninterna avyttringen undvikas genom att avräkningspriset sätts tillanskaffningspriset - om förutsättningarna i övrigt är sådana att en överföringtill underpris godtas utan skatteeffekter. En sådan låsning tillanskaffningspriset anser jag emellertid vara olämplig. För att behållauppskovsregeln talar också att en vinst vid avyttringen i annat fall skulleträffas av full 30-procentig skatt i och med att koncernen som helhet inte fårnågra ökade möjligheter att göra avsättningar till surv. Enligt min meningtalar övervägande skäl för att regeln bibehålls. En utvidgning av tillämpningsområdet för uppskovsregelntill att även omfatta fastigheter bör däremot inte komma i fråga.