prop · GD03160 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad nusagts gäller särskilt mol bakgmnd av all de nuvarande svenska nationalitets-och bosällningskraven sträcker sig betydligt längre än vad som är fallet i deflesta andra västeuropeiska länder. Det positiva mottagande som kommerskollegielsframställning fåll av remissinstanserna tyder också på att del finns utrymmeför alt lätta på de nuvarande kraven. Ytterligare skäl som talar i denriktningen är att kommerskollegiets prövning av dispensansökningama är resurskrävandeoch all förfarandet med dispensgivning uppfattas som onödigt byråkratiskt avförelagen. Idebatten har ibland hävdats att de nuvarande medborgarskaps- ochbosättningskraven är av värde ur säkerhetspolitisk synvinkel (jfr prop. 1987/88:10 s. 55 O- Enligt kommerskollegiets promemoria, bilaga 3, tillgodoses emellertidde säkerhetspolitiska intressen som är knutna lill svenskt medborgarskap ochbosättning i genom bestämmelsema i lagen (1983:1034) om kontroll avtillverkningen av krigsmateriel, m.m., upphandlingsförordningen (1986:366) ochpersonalkontrollkungörelsen (1969:446). Till denna uppfattning har bl. a.överbefälhavaren och försvarels materielverk anslutit sig. anser visserligen att man bör avvakta (Ju 1987:05)arbete med översyn av personalkonlrollsyslemet innan slutlig ställning las lilldessa frågor. Jag kan dock för min del inle se all det finns säkerhetspolitiskaskäl som talar mot all man nu genomför kommerskollegiels förslag. Pågmnd av det nu anförda föreslår jag all kravet på svenskt medborgarskapavskaffas när del gäller styrelseledamöter och vissa andra befattningshavare iaktiebolag. Närdel så gäller frågan om krav på bosättning i bör man hålla i minnet altdel är angelägel alt ett aktiebolags ledning är lillgänglig för domstolar ochandra myndigheter samt för borgenärer och övriga inlressenler. De nu gällande reglemaom att verkställande direktör, vice verkställande direktör och stiftare skallvara bosalla i bör därför behållas. I fråga om styrelseledamöter, slyrelsesuppleanleroch likvidatorer kan dock enligt min mening del nuvarande bosältningskravelutan olägenhet begränsas lill all avse endast hälften av styrelseledamötema, slyrelsesuppleanlemarespektive likvidatorerna. Jag kan i motsats lill , som haravstyrkt kommerskollegiets förslag, inte se all en sådan liberalisering kanantas underlätta ekonomisk brottslighet. När del gäller av styrelsen utsedda firmalecknareanserjag all kravet på bosättning i lämpligen kan begränsas till en av firmalecknama.Liksom bör del finnas möjlighet till dispens från bosällningskraven. Moisvarandelagändringar som jag nu föreslagit bör i förekommande fall göras också i frågaom försäkringsaktiebolag, ömsesidiga försäkringsbolag, bankaktiebolag,sparbanker, föreningsbanker, ekonomiska föreningar, handelsbolag och enklabolag. Understödsföreningaroch arbetslöshetskassor regleras i lagen (1972:262) om understödsföreningar respektive lagen (1973:370) om ar- 35 betslöshelsförsäkring.Båda dessa lagar är f n.. föremål för en genomgripande översyn (jfr prop.1986/87:7 s. 76). Enligt min mening saknas skäl all föregripa resultatet avöversynen, som beräknas bli slutförd . Jag föreslår därför inle nunågra ändrade regler för medborgarskap och bosättning i fråga omstyrelseledamöter och andra befattningshavare i understödsföreningar ocharbetslöshetskassor. 2.2 Krav på medborgarskap och bosättning i fråga om revisoreri svenska företag Mittförslag: Bestämmelserna i och annan associalionsrällslig lagstiftning omatt auktoriserade och godkända revisorer skall vara bosalla i upphävs.Likaså upphävs bestämmelsen i försäkringsrörelselagen om att sådana revisorerskall vara svenska medborgare. De nuvarandekraven på svenskt medborgarskap och bosättning i slopas i fråga om densom ulan att vara auktoriserad eller godkänd är revisor i ett svenskt förelag,under förutsättning att förelaget även har en auktoriserad eller godkändrevisor. Kommerskollegietsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Praktiskt tagel alla remissinstanser har tillstyrkt kommerskollegiets förslag. Bakgrundentill mitt förslag: Enligt 10 kap. 2§ ABL i dess nuvarande lydelse skallrevisorer i aktiebolag vara svenska medborgare och bosatta i , om inleregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer tillåter annal försärskilt fall. Enligt samma lagmm behöver dock inte den som är auktoriseradeller godkänd revisor vara svensk medborgare. Gmnden för den sistnämndabestämmelsen, som gäller från , är att den som är bosatt iSverige och har förvärvat svensk auktorisation eller svenskt godkännande somrevisor som regel torde ha samma starka anknytning till som man velatsäkra genom kravet på svenskt medborgarskap (se prop. 1985/86:7 s. 14). Bestämmelser som ihuvudsak överensstämmer med de nu redovisade finns även i lagen (1980:1103) omårsredovisning m.m. i vissa förelag, försäkringsrörelselagen, lagen omekonomiska föreningar och bankrörelselagen (1987:617). Enligt 10 kap. 3 §försäkringsrörelselagen gäller emellertid fortfarande ell krav på alt samtligarevisorer i försäkringsbolag, om inle dispens ges, skall vara svenskamedborgare. Enligt 23 § lagen(1968:555) om rätt för utlänning och utländskt förelag all idka näring här iriket skall auktoriserad revisor som utför granskning enligt den lagen varasvensk medborgare. Frågor om auktorisationeller godkännande som revisor prövas av kommerskollegium enligt bestämmelsernai förordningen (1973:221) om auktorisation och godkännande av revisorer.Enligt dessa bestämmelser skall enrevisor för att erhålla auktorisation eller godkännande vara bosatt i /90:160 (se 2 och 15 §§ ). får emellertid, om särskilda skälföreligger, meddela revisor tillstånd att med bibehållen auktorisation respektivegodkännande vara bosatt utomlands under viss lid (se 14 och Skälenför mitt förslag: De nu redovisade reglerna om bosättning innebär följande ifråga om auktoriserade och godkända revisorer. Om en sådan revisor har erhållitkommerskollegiets tillstånd enligt revisorsförordningen all under viss tidvistas utomlands, måste dessutom varje svenskt aktiebolag som vill anlita honombegära dispens från bosättnings-kravet i ABL. Enligt min uppfattning innebärdetta en onödig dubbelprövning. En auktoriserad eller godkänd revisor somerhållit kommerskollegiets tillstånd all med bibehållen allmän behörighetunder viss lid vara bosall utomlands bör enligt min mening själv få avgöra omhan under denna lid kan utföra ell revisionsuppdrag i ell svenskt företag. Delär här fråga om högt kvalificerade yrkesmän och kommerskollegiet har dessutom möjlighetall vidta disciplinära åtgärder mot den revisor som missköter ellrevisionsuppdrag. Med hänsyn lill vad jag nu har anfört anser jag all bosällningskraveni den associalionsrällsliga lagstiftningen kan slopas i fråga om auktoriseradeoch godkända revisorer. I fortsättningen bör alltså endastrevisorsförordningens bosättningsregler tillämpas på dessa revisorer. Närdel gäller övriga revisorer, som ju inle är underkastade revisorsförordningenmed dess stränga kvalitetskrav, skapar de nuvarande associalionsrällsligareglerna om svenskt medborgarskap och bosättning i en anknytning tillsvenska förhållanden som enligt min mening är av värde vid utförandel avrevisionsuppdragen (jfr prop. 1985/86:7 s. 14). Jag anser därför att dessaregler bör behållas i fråga om sådana revisorer som är varken auktoriseradeeller godkända. Om dessutom en auktoriserad eller godkänd revisor deltar irevisionen med den garanti för kompetens som delta innebär, anser jagemellertid att kravet på svenskt medborgarskap och bosättning i kanslopas i fråga om övriga revisorer i företaget. Enligtmin mening saknas det skäl all behålla del nuvarande kravet i försäkringsrörelselagenall i försäkringsbolag även auktoriserade och godkända revisorer skall varasvenska medborgare. I enlighet med vad patent-och registreringsverketföreslagit.i sitt remissyttrande anserjag vidare all kravet på svensktmedborgarskap bör utgå även i fråga om auktoriserad revisor som utförgranskning enligt lagen om rätt för utlänning och utländskt förelag all idkanäring här i riket. Enrevisor får god inblick i den verksamhet som företaget bedriver. Av säkerhetspolitiskaskäl kan del därför ibland vara av intresse att revisorn är svensk medborgareoch bosatt här i landet. Villkor angående medborgarskap och bosättning kan isådana fall uppställas enligt bestämmelserna i 4 § andra stycket lagen omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. eller 14 §upphandlingsförordningen. Slutligenvill jag i detta sammanhang la upp en fråga angående närings förbud. Enligt 3 kap. 3 § bankrörelselagen (1987:617) och 8 kap. 3 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar får inle den som är underkastad 37 näringsförbud vara revisori bankaktiebolag, sparbanker, föreningsbanker Prop. 1989/90:160 ellerekonomiska föreningar. Jag föreslår nu (jfr LU 1986/87:20 s. 11 O att moisvarandebestämmelser införs i ABL och lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissaförelag i fråga öm dem som är revisorer i vanliga aktiebolag och i förelag somavses i sistnämnda lag. 2.3 Vissa aktiebolagsrättsliga frågor m. m. i anslutningtill lagstiftningen om ett kontobaserat aktiesystem (värdepapperscenlralen) överlämnade lillregeringen en rapport med förslag lill kontobaserat syslem för registrering avaktier m.m. I rapporten ingick även lagförslag som en av värdepapperscentralentillsatt arbetsgrupp hade utarbetat. Med utgångspunkt i arbetsgmppenslagförslag utarbetades därefter inom en proposition(1988/89:152) om kontobaserat akliesyslem. antog i november 1989propositionens lagförslag (se 1989/90:LU5, rskr. 22, SFS 1989:827-843). Underliden fram lill skall den nya lagstiftningen tillämpasendast för de emittenter och rättigheter som regeringen bestämmer i särskildabeslut (se 2§ förordningen, 1989:844, om ikraftträdande av aktiekontolagen,1989:827, m.m.). Avsikten är all lagstiftningen i fråga om alla berördaaktiebolag skall böria tillämpas under loppet av . Arbetsgruppensförslag omfattade även vissa ändringar i ABL, försäkringsrörelselagen ochbankaktiebolagslagen som inle genomfördes vid den berörda reformen. Dessaändringsförslag är frislående i den bemärkelsen att de inle ulgör nödvändigaförutsättningar för att det kontobaserade systemet skall kunna införas. preskription av aktierätl, möjlighet för elt avstämningsbolagatt centralt sälja udda företrädesrätter all delta i en nyemission ellerfondemission i bolaget, avskaffande av kravet på leckningslislai fråga om avstämningsbolag saml ell förenklatregistreringsförfarande vid ökning av aktiekapitalet genom nyemission, utbyteeller nyteckning. promemoria har värdepapperscentralen vidare föreslagit allregler införs som möjliggör en central försäljning av vid införandel av del kontobaseradeakliesystemel outnyttjade företrädesrätter all delta i en fondemission (s.k.delrätter). Jagframhöll i den tidigare propositionen (se prop 1988/89:152 s. 88) alt deangivna förslagen fordrade ytterligare juridisk analys. Några motsvarigheter tillförslagen lades därför inle fram i den propositionen. Därefterhar förslagen övervägts ytterligare inom jusliliedepartemenlel. Överläggningar angående förslagen har ägt rum i departementet med företrädare för , , och värdepapperscen lralen. Vid överläggningamaupplyste värdepapperscentralen att centralen avser all tillsammans med palenl-ochregistreringsverket senare lägga fram ell omarbetat förslag lill förenklatförfarande vid ökning av aktiekapitalet. Jag lar därför inle upp den frågan idetta sammanhang. I avsnitt 2.3.2 5 kommerjag all behandla arbetsgmppens övriga ändringsförslag. Vidare avser jag att iavsnitt 2.3.6 föreslå en viss skyldighet för värdepapperscenlralen att påbegäran utfärda intyg om rättsverkningarna av en registrering enligt aktiekontolagen(1989:827). Bakgmnden till detta förslag är önskemål från vissa utländskafondbörser. Slutligen kommer jag all iavsnitt 2.3.7 föreslå alt del kontobaserade systemet skall omfatta vissa s. k.inköpsrätter. Mitt förslag: Har ellaktiebolag genom ändring av bolagsordningen övergått lill alt bli ett avstämningsbolagskall följande gälla. har förflurit sedan avslämningsförbehålletregistrerades och ingen har införts som ägare eller förvaltare lillviss eller vissa aktier i den nya aktieboken, kan bolaget anmana aktiens ägare påföljd av aktiens förlust anmäla sig lill värdepapperscenlralen. Anmaningenskall kungöras i Post- och och i den eller de ortstidningarsom bolagets styrelse bestämmer. Inkommer inle anmälan från anmaningen,kan bolaget ombesöria att aktien säljs genom fondkommissionär. Det vid försäljningeninflutna beloppet tillfaller bolaget, men aktiens tidigare ägare har rätt allav bolaget utfå samma belopp med avdrag för kostnaderna för anmaningen ochförsäljningen. Denna aktieägarens fordran är underkastad sedvanlig fordringspreskriplion. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanserna har tillstyrkt arbetsgmppens förslag eller lämnat delutan erinran. Hovrätten över och har anfört alt frågan förtjänaren mera djupgående analys. Bakgrunden till mittförslag: Reglema i 3 kap. 10 § ABL innebär att en ny aktiebok skall läggas uppför etl aktiebolag som genom ändring av bolagsordningen övergår lill alt bli etlavstämningsbolag, dvs. ett bolag för vilket värdepapperscentralen skall föraaktieboken. Enligt huvudregeln är det den som är antecknad som aktieägare på aktiekonlosom skall föras in i den nya aktieboken (se 3 kap. 7 § iredje stycket ABL idess lydelse enligt SFS 1989:831). Den som vill bli antecknad som aktieägare påakriekonlol måste i sin lur förete ett aktiebrev, om del är fråga om ell bolagsom övergår till alt bli avstämningsbolag (se 5 § lagen om införande av aktiekontolagen).Innan del kontobaserade akliesystemel trädde i kraft innebar huvudregeln i 3kap. 7 § tredje stycket ABL i princip att den som företedde aktiebrevet skulleföras in i den nya aktieboken. 13 kap. 11 § första stycket ABL finns ell undanlag från de nu angivna reglema i 3 kap. 7 § ABLoch 5 § lagen om införande av aktiekontolagen. Undantaget innebär all, ombolaget finner det lämpligt, uppgifter från den äldre aktieboken får förasöver lill den nya aktieboken trots all tidigare utfärdat aktiebrev intehar företells. Av 3 kap. 14 § i dess lydelse enligt SFS 1989:831framgår emellertid all en aktieägare för att få del av förmåner vid utdelningar ochemissioner måste ha antecknats som aktieägare på elt aktiekonlo och såledesäven ha iakttagit bestämmelserna om föreleende av aktiebrev i 5 § lagen ominförande av aktiekontolagen. Skerinle överföring av en aktie lill den nya aktieboken, ulgör den äldre aktiebokenalltjämt aktiebok i fråga om den aktien. Moisvaranderegler gäller enligt försäkringsrörelselagen och bankaktiebolagslagen. Skälenför mitt förslag: Bl. a. de ovannämnda överläggningama har gett vid handen attden äldre aktieboken ofta saknar uppgifter om vissa aktiers ägare. Detta kan t.ex.bero på all aklienumren för aktierna inle kan utrönas eller på att aktiema harbokförts som tillkommande okända ägare. På gmnd av sådana och liknande idenlifieringssvårigheterär del över huvud tagel ovanligt all aktier förs över lill den nya aktiebokenmed slöd av undanlagsregeln i 3 kap. 11 § ABL. Om inle akliebreven företes, kanaktierna inle heller registreras i den nya aktieboken enligt huvudregeln i 3kap. 7 § ABL. I den nya aktieboken förekommer därför s. k. vila fläckar, dvs.vissa av bolagels aktier har inle förts in i denna aktiebok. a. vid de ovannämnda överläggningama är förekomsten av sådana vila fläckarförenad med olägenheter. En sådan olägenhet är all den äldre aktieboken i vissmån måste föras ända lill dess samtliga aktier har förts över till den nyaaktieboken. Vidare måste vid utdelningar och fondemissioner även de nuifrågavarande aktiema med okända ägare beaktas. När det gäller dessa aktieraktualiserar därför med liden varie fondemission en tillämpning av reglema i 4kap. 17 § om preskription av fondaklie. Slutligen vill jag framhålla all delnaturligtvis är angelägel alt aktieboken är så komplett som möjligt så att ettbolag, t. ex. vid kallelse lill bolagsstämma, kan nå så många som möjligt avsina aktieägare. Medhänsyn till vad jag nu har anfört bör del enligt min mening införas regler som gör del möjligt all preskribera aktier för vilka någon ägare inte har förts in i den nya aktieboken efler det all ell aktiebolag har övergått lill all bli ell avstämningsbolag. Efler visst mönster av bestämmelsema i 4 kap. 17 § ABL om preskription av fondaklie bör de nya reglema gå ut på all bolaget efler elt anmaningsförfarande låter sälja aktiema genom fond kommissionär. Av rättssäkerhetsskäl bör förflyta från del alt bolaget har övergått lill alt bli avstämningsbolag innan anmaningsförfa- randel får tillgripas. Av samma skäl är det enligt min mening lämpligt att försäljningen får äga mm tidigast ell år efter anmaningen. I och med försäljningen bör den tidigare ägarens aktierätl förvandlas lill en fordran mot bolaget. Enligt min uppfattning är del från rättssäkerhetssynpunkt acceptabelt all denna fordran på bolaget kan preskriberas (jfr justitierådet i prop. 1988/89:152 s. 182). Jag anser vidare all det saknas tillräckliga skäl att avvika från vad som i allmänhet gäller beträffan de preskription, vilkel innebär alt fordringen bör preskriberas lio år efler 40 uppkomsten, dvs. lio årefter tidpunkten för aktiens försäljning. I realiteten blir då, med de förutangivna fömtsättningama i övrigt, den lid under vilken anspråk ej har gjortsgällande räknat från den tidpunkt då bolaget övergick lill allbli ell avstämningsbolag, vilkel får anses godtagbart frånrättssäkerhetssynpunkt. All den vanliga tioårspresk-riplionen gäller medfördessutom den fördelen all fordringen även efter preskriptionen behåller sinkaraktär av vad som i den juridiska doktrinen bmkar betecknas "naturligfordran". Detla innebär bl.a. all del, när en aktieägare gör sin fordrangällande efler preskriptionstidens utgång, inte är fråga om en gåva, om bolaget på samma säll som bmkar ske i bankpraxis avslår från att åberopa altfordringen har preskriberats. Enligtmilt förslag skall tidpunkten för registreringen av avslämningsförbehålletbilda utgångspunkten för den ovan angivna femårsfristen. Denna utgångspunkt börgälla även om avslämningsförbehållet har införts innan de nu föreslagna reglematräder i kraft. 2.3.3Central försäljning av udda företrädesrätter att delta i en nyemission ellerfondemission Mitt förslag: I avstämningsbolagfår bolagsstämman i samband med beslut om nyemission eller fondemissionförordna att varje aktieägares företrädesrätt all delta i emissionen som inlemotsvarar en hel ny aktie skall säljas genom bolagels försorg. Försäljningenskall verkställas av fondkommissionär. Del vid försäljningen influtna beloppetskall efter avdrag för försäljningskostnadema fördelas mellan dem som eljestskulle ha varit behöriga att la emot förelrädesrällema. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanserna har lämnat arbetsgmppens förslag ulan erinran. Skälen för mitt förslag:Huvudregeln i ABL, försäkringsrörelselagen och bankaktiebolagslagen är attföreträdesrätt all delta i nyemission eller fondemission tillkommer aktieägamai förhållande lill det antal aktier de redan äger. Med tillämpning av dennaregel kan t. ex. ell beslut om fondemission innebära att innehavei av tre gamlaaktier berättigar lill en ny aktie. Enligt detla exempel får således denaktieägare som har fyra gamla aktier dels en ny aktie och dels en uddaföreträdesrätt som berättigar lill en tredjedel av en ny aktie. Enligt gällanderätt kan aktieägaren välja mellan att sälja den udda företrädesrätten eller allköpa ytterligare sådana rätter så all han kan förvärva ännu en ny aktie.Transaktionskostnaden i fråga om den udda företrädesrätten står emellertidsällan i ell rimligt förhållande lill företrädesrättens värde. Utredningen ilagstiftningsärendet har visat att försäljningskostnaden för en uddaföreträdesrätt ofta motsvarar av företrädesrättens värde.Del skulle därför i allmänhet varätill gagn för de enskilda aktieägarna omderas udda företrädesrätter i stället såldes centralt och i ell sammanhanggenom bolagels försorg. ning skulle avsevärtnedbringa de sammanlagda försäljningskostnadema i fråga om förelrädesrällema.Med hänsyn till vad jag nu har anfört föreslår jag att en lagregel införs omcentral försäljning av udda företrädesrätter. En fömtsättning för sådanförsäljning bör vara att bolagsstämman har förordnat om det i emissionsbeslulel. Mitt förslag: I avstämningsbolagfår i beslut om nyemission förordnas att teckning i fråga om hela eller vissdel av emissionen i stället för all göras på leckningslisla skall ske genombetalning. Moisvarande skall gälla vid nyteckning av aktier på gmnd avoptionsrätt. Arbetsgruppens förslag:Begreppet leckningslisla avskaffas då del är fråga om teckning av aktier vidnyemission eller nyteckning i avstämningsbolag. Teckning skall i stället skegenom registrering hos värdepapperscentralen på gmndval av en skriftliganmälan. Om emissionsbeslulel medger det får aktieteckningen ske genombetalning. Remissinstanserna:De flesta remissinstansema har lämnat arbetsgmppens förslag utan erinran. Skälen för mitt förslag:Huvudprincipen i ABL, försäkringsrörelselagen och bankakliebolagslagen är attteckning av aktier skall ske på en leckningslisla. Från näringslivets sida harframhållits att teckning av aktiema genom betalning ofta är mera rationell änteckning på en traditionell leckningslisla när del är fråga om nyemission ellernyteckning på gmnd av optionsrätt. För egen del kan jag ansluta mig lill dennauppfattning. Det är emellertid osäkert om teckning genom betalning uppfyllerlagens krav på leckningslisla. Jag föreslår därför alt lagtexten kompletterasmed en uttrycklig bestämmelse om att det i avstämningsbolag kan göras teckninggenom betalning i fall då förordnande om delta har skett i emissionsbeslulel.Givelvis bör förfarandet komma lill användning endast i fråga om aktietecknaresom med säkerhet kommeratt tilldelas de tecknade aktiema. Del förekommeremellertid all en emission riktar sig både lill sådana aklielecknare som sagtsnu och lill t.ex. allmänheten. Etl beslut av ell avstämningsbolag om teckninggenom betalning bör därför i förekommande fall kunna begränsas lill alt avseendast en viss del av en emission. Jag fömtsätteratt betalningen sker på ell sådani säll alt del inle kan uppkomma något tvivelom att teckning verkligen har skett. Somskäl för sitt förslag alt generellt avskaffa kravet på leckningslisla i avstämningsbolaghar arbetsgmppen uppgivit att man vill möjliggöra aktieteckning genomvärdepapperscentralens försorg. Arbetsgmppen synes därvid ha utgått från altsådan aktieteckning inte uppfyller lagens krav på leckningslisla. Enligt minmening måste emellertid skriftliga viljeyttringar på av värdepapperscentralenutsända handlingar med uppgift om emissionsbeslulel godtas som enteckningslista. Avskaffandetav kravet på sådan lista utgör således enligt min uppfall- ning inle någon fömtsättningför att aktieteckningen på detla säll skall kunna ske hosvärdepapperscentralen. Jag har inte heller funnit att det föreligger någraandra skäl för all generellt avskaffa kravet på leckningslisla i avstämningsbolag.Jag avser alltså inte alt lägga fram något förslag med den innebörden. 2.3.SCentral försäljning av vid införandet av det kontobaserade systeniet outnyttjadedelrätter Mittställningstagande: Några reglerom central försäljningav sådana delrätter som inlehar utnyttjats vid införandel av del kontobaserade systemet skall inle införas. Värdepapperscentralensförslag: Del skall vara möjligt all centralt försälja sådana delrätter som vidinförandet av det kontobaserade systemet inle har utnyttjats.