prop · GD03133 · 1989-12-31 00:00:00 — UHÄredovisade uppdraget i en rapport den 10 oktober 1989.1 rapporten föreslog UHÄatt administration och handläggning av utbildningsarvodena förs över till CSN:sansvarsområde fr. o. m. den Ijuli 1990. Förslaget innebar relativt omfattandeförfattningsändringar varför det inte kunde beredas i samband med 1990 årsbudgetproposition. I budgetpropositionen anmälde jag därför min avsikt attunder återkomma med förslag till bestämmelser om utbildningsarvode. CSNhar därefter i samråd med UHÄ inkommit med ytterligare en skrivelse med förslagtill ändringar av vissa förslag som lämnats i utredningsrapporten. Myndigheternasförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1 respektive bilaga2 Ilikhet med vad som gäller för särskilt vuxenstudiestöd ersätter utbildningsarvodei princip en förlorad arbetsinkomst. Det är därför naturligt att bestämmelsemaför dessa båda stödformer får en likartad utformning. Vissa bestämmelser istudiestödslagen (1973:349), t. ex. de om återkrav, är gemensamma för allaformer av studiestöd och bör även gälla för utbildningsarvode. Av praktiskaskäl bör därför bestämmelserna om utbildningsarvoden införas som ett nyttkapitel i studiestödslagen. Jagberäknar att mina förslag till regler för utbildningsarvode kommer att rymmasinom den ram av 119,6 milj. kr. som regeringen har föreslagit i 1990 årsbudgetproposition. Mittförslag: Handläggningen av ansökningar om utbildningsarvoden och utbetalningav utbildningsarvoden skall överföras till studiestödsmyndigheterna fr. o. m.den 1 juli 1990. UHÄ:soch CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: CSN har under en följd av år successivt tagit över ansvaretför administration av hela det statliga studiestödet. Erfarenheterna visar attdenna samordning har inneburit betydande rationaliseringar. Den samladestudiestödskompetens som studiestödsmyndigheterna besitter har också medförtfördelar när det gäller den sakliga utformningen av bestämmelserna. Det ärdärför enligt min mening naturligt att även administrationen avutbildningsarvodet överförs till studiestödsmyndigheterna. Medhänsyn till de likheter med det särskilda vuxenstudiestödet som utbildningsarvodetuppvisar delar jag CSN:s uppfattning att frågor om beviljande av stödet börhandläggas av vuxenutbildningsnämnderna. En sådan ordning är enligt min meningnaturlig också mot bakgrund av att de regler som jag kommer att föreslå förutbildningsarvodet i väsentliga delar är desamma som de som gäller för särskiltvuxenstudiestöd. 1 sammanhanget vill jag erinra om att jag föreslagitatt de nuvarande vuxenutbildnings- och studiemedelsnämndema under de närmasteåren bör ersättas av länsstudiestödsnämnder med ansvar för handläggningen avhela studiestödet(prop 1989/90:100, bil. 10 sid 302 0- Även ur denna synvinkeltalar rationalitetsskäl således för att handläggningen överförs till vuxenutbildningsnämndernaeftersom dessa redan finns inrättade i resp. län. 3 Bestämmelser om utbildningsarvode 3.1 Utbildningar som berättigar till utbildningsarvode Mitt förslag:Rätten till utbildningsarvode bör knytas till studier inom viss utbildning.Arvode beviljas efter ansökan. Det bör ankomma på regeringen att bestämma förvilka utbildningar arvode kan beviljas. UHÄ:s och CSN:s förslag:Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Skälen för mitt förslag:Det bör ankomma på regeringen att bestämma vilka utbildningar som bör berättigatill utbildningsarvode. För kännedom vill jag dock anmäla min avsiktatt senare återkomma till regeringen med förslag om att utbildningsarvodeliksom tidigare bör beviljas studerande vid folkhögskollärarlinjen, handels-och kontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen ochvårdlärarlinjen. bör arvode kunna beviljasde studerande vid den nyinrättade specialpedagogiska påbyggnadsutbildningen. I princip bör antagningockså innebära att den studerande garanteras ekonomiska förutsättningar attgenomgå utbildningen. Någon prövning av studieresultaten som grund för beviljningav utbildningsarvode bör därför enligt min mening inte ske. Med hänsyn till despeciella villkor som gäller för antagning till utbildningen bör det nämligenkunna förutsättas att den studerande äger fömtsättningar för att kunna slutförautbildningen utan studieförseningar. I den mån studieförseningar på grund avsjukdom eller dylikt trots detta förekommer under utbildningens gång börutbildningsarvode alltså ändå i regel kunna utgå för hela utbildningen. I detfall studieförsening är mer omfattande och frekvent bör detta problem i förstahand lösas av läroanstalten. Mot bakgmnd av vad jag nämnt bör det i regel vara möjligtför den studerande att ansöka om utbildningsarvode för hela utbildningen på enansökan. Det bör ankomma på CSN att utfärda föreskrifter som möjliggör ensådan mtin. Med hänsyn till deförenklingar av prövningen som jag här har föreslagit anserjag det intenödvändigt att införa några särskilda bestämmelser om förskott påutbildningsarvode. 3.2 Belopp i utbildningsarvode Mitt forslag:Regeringen skall bestämma beloppet i utbildningsarvode. Arvodet skall utgå försåväl heltids- som deltidsstudier och för som den studerande deltar iutbildningen. För deltidsstudier av minst halvtidsomfattning beviljas hälftenav beloppet vid heltidsstudier. UHA:soch CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag:De t.o.m. gällande bestämmelserna innebar att utbildningsarvodebeviljades med ett belopp motsvarande löneklass Ll:0. Enligt de nya avtal somgäller för de berörda lärarkategorierna har lönegradssystemet numera ersattsmed ett individuellt lönesystem. Det bör ankomma på regeringen att bestämmabeloppet i utbildningsarvode. 1 likhet med vad somgäller för övriga studiestöd bör utbildningsarvode kunna utgå för såväl heltids-somdeltidsstudier. Studier av mindre omfattning än halvtid bör emellertid inteberättiga till stöd. Beräkningen av beloppet bör liksom för det särskildavuxenstudiestödet göras för som den studerande deltar i utbildningen.Den studiestödsberättigande tiden bör beräknas enligt samma principer somgäller för övrig högskoleutbildning. Detta innebär att utbildningsarvodenormalt kommer att beviljas för en studietid som omfattar ca perläsår och att varje termin normalt berättigar till ungefar 4,5 månaders stöd. 3.3Utbildningsarvode under sjukdom m. m. Mittförslag: Utbildningsarvode får uppbäras för tid under vilken den studerande på gmndav sjukdom är helt oförmögen att bedriva studier. Sjukpenningen hålls vilandeunder sjukperioden. Utbildningsarvodet får även behållas under vissa andratyper av kortare ledigheter UHÄ:soch CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Enligt nu gällande regler har de studerande rätt tillersättning från för sjukperiod som infaller under studiema.Sjukpenningen beräknas i regel med hänsyn till den inkomst den studerande hadeföre utbildningen och utbetalas normalt först efter 14 dagars sjukdom.Utbildningsarvodet utgår som regel inte som sjukpenning. Detär enligt min mening naturligt att i princip samma regler gäller för hela detstatliga studiestödet vid sjukdom som inträffar . Bestämmelsemaom utbildningsarvode under sjukdom bör därför utformas på samma sätt som gällerför övriga studiestöd. Detta innebär att utbildningsarvodet behålls undersjukperioden och att sjukpenningen från hålls vilande.Förslagen kräver fömtom bestämmelser i studiestödslagen även ändring av 3 kap.5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Jag har i denna fråga samrått medchefen för . Ävennär det gäller vissa typer av kortare ledigheter bör utbildningsarvodet, ilikhet med vad som gäller för särskilt vuxenstudiestöd, kunna uppbäras utanavdrag. Detta föreslås således gälla vid tillfällig vård av barn, uppdrag istuderandeorganisation, enskild angelägenhet av vikt eller vid närståendevård. 3.4 Minskning av utbildningsarvode Mitt förslag:Utbildningsarvode skall kunna minskas för den som har lön eller annanersättning från arbetsgivare samt vid vissa andraersättningar. Utbildningsarvode som uppburits obehörigt skall genaståterkrävas. UHÄ:s och CSN:s förslag:Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Myndigheterna har emellertidföreslagit att den som får lön från arbetsgivare enligt särskild författninginte skall medges rätt till utbildningsarvode. Skälen för mitt förslag:Det är enligt min mening rimligt att utbildningsarvode minskas för den som harlön från arbetsgivaren . Eventuella extrainkomster somden studerande kan få vid sidan om studiema bör däremot inte påverka beloppet iutbildningsarvode. ter om reducering avutbildningsarvode med hänsyn till inkomst bör ut- Prop. 1989/90:133 färdas avregeringen. Dessa bör utformas mot bakgmnd av utbildningsarvodets starktuttalade rekryteringssyfte. Reduceringsreglema bör därför ta fasta på att en fömtsättningför att utbildningens målgmpp skall kunna nås är att den ekonomiskaersättningen i form av lön och arvode inte i alltför hög grad avviker från denstuderandes normala lön. I den mån en studerande får behålla viss del av lönenfrån sin arbetsgivare så bör detta också i normalfallet innebära att handärigenom fåren förbättrad ekonomi jämfört med om endast utbildningsarvodeskulle ha beviljats. Liksomtidigare bör den som går folkhögskollärarlinjen under vissa fömtsättningarmedges rätt till bibehållen lön med B- avdrag från arbetsgivaren. Reduceringsreglemabör gälla även för dessa studerande. Bestämmelsemaom återkrav i 9 kap. 2 § och om fömtsättningama i vissa fall att få nyttstudiestöd i 9 kap. 2 b § studiestödslagen bör ändras så att de också omfattarutbildningsarvode. Jagdelar myndighetemas uppfattning att studiemedel, särskilt vuxenstudiestödeller utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning inte bör kunna uppbärasför som utbildningsarvode. UHÄ och CSN har föreslagit att denna frågaregleras genom en avräkningsbestämmelse för utbildningsarvode mot studiemedelresp. Jag vill emellertid förorda en annan teknisklösning som innebär att studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd inte alls fårbeviljas för de utbildningar för vilka utbildningsarvode utgår. Vilkautbildningar som kan berättiga till studiemedel och särskilt vuxenstudiestödframgår av bestämmelser som regeringen utfärdar. I konsekvens härmed bör denbestämmelse i 4 kap. 3 § studiestödslagen, som innebär att studiemedel inte fårbeviljas som utbildningsarvode, slopas. Det är enligt min meninginte nödvändigt att införa någon bestämmelse som uttryckligen förbjuder attutbildningsarvode beviljas som utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning.Det torde nämligen knappast förekomma att de båda förmånema utgår samtidigteftersom de utbildningar som det här är fråga om inte torde bli aktuella somarbetsmarknadsutbildning. Vidarebör, i likhet med vad som gäller för övriga studiestöd, en bestämmelse införassom hindrar att korttidsstudiestöd utgår som utbildningsarvode.Detta kräver ändring av 5 kap. 6 § studiestödslagen. Ilikhet med vad som gäller för särskilt vuxenstudiestöd och utbildningsbidragvid arbetsmarknadsutbildning bör utbildningsarvodet minskas om vissa övrigaförmåner utgår parallellt med arvodet. Minskning bör t. ex. i regel ske för densom uppbär pensionsförmån eller livränta. Handikappersättning) vårdbidrageller bampension enligt lagen om allmän försäkring bör emellertid, på sammasätt som gäller för särskilt vuxenstudiestöd, inte reducera arvodet. Det börankomma på regeringen att bestämma vilka ersättningar som skall föranleda enminskning av arvodet. Mittförslag: Utbildningsarvodet skall vara pensions- och semesterlönegrundande. UHÄ:soch CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag:Enligt nu gällande regler är utbildningsarvodet skattepliktigfmen intepensions- och semesterlönegmndande. Även i dessa avseenden bör reglema förutbildningsarvode utformas i enlighet med bestämmelsema om särskiltvuxenstudiestöd. Förslagen kräver ändring av 11 kap. 2 § lagen om allmänförsäkring samt 17 § semesterlagen (1977:480). Jag har i dessa frågor samråttmed chefema för social- resp. . Utbildningsarvodet är skattepliktigtenligt bestämmelserna i kommunalskattelagen (1928:370). Detta följer av attnågot särskilt undantag från skattskyldighet inte har införts när det gällerarvodet. För tydlighets skull bör, i likhet med vad som gäller för övrigaskattepliktiga studiestöd, utbildningsarvodet införas i den uppräkning av vissaskattepliktiga förmåner som finns i punkt 12 av anvisningama till 32 §kommunalskattelagen. I denna fråga har jag samrått med statsrådet . Avde lagförslag jag nu lägger fram är endast de som gäller kommunalskattelagenoch semesterlagen inom lagrådets område. Dessa förslag är emellertid sådanaatt lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslagen till 1. lagom ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 4. lag om ändring i semesterlagen(1977:480). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. UHÄ:s och CSN:s förslag till regler om utbildningsarvodei Prop. 1989/90:133 rapport Bilaga 1 UHÄ,CSN och RFV har fått i uppdrag att bl.a. se över nuvarande bestämmelser förutbildningsarvode vid sjukdom, arbete och frånvaro. CSNhar gjort en jämförande studie av hur motsvarande frågor är reglerade för andraformer av studiestöd; studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, utbildningsbidragvid arbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag för doktorander. Utöverregler om vad som gäller vid sjukdom, arbete eller frånvaro har också studeratsregler för de olika studiestödsfor-mema om samordning mellan olika former avstudiestöd och pensioner o.d., om pensionsgmndande inkomst, om sjukpenninggmndandeinkomst, om semesterlön, om beskattningsbar inkomst samt om sociala avgifter.Studien redovisas i bilaga 3. Efterstudien har överväganden gjorts av vilken reglering inom dessa områden som börgälla för utbildningsarvode. Utbildningsarvode kan mest liknas vid särskiltvuxenstudiestöd eller utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, eftersomalla dessa studiestödsformer bl. a. konstra-erats för att kompenserainkomstbortfall. Utbildningsanordnama har dessutom för studerande medutbildningsarvode trots att bestämmelser saknats i relevanta avseendentillämpat de bestämmelser vid sjukdom, arbete eller frånvaro som gäller försärskilt vuxenstudiestöd. Detär CSN:s uppfattning att gällande regler om särskilt vuxenstudiestöd ochutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning i stort uppfyller de krav ochönskemål som kan ställas beträffande utbildningsarvode inom det här området.Eftersom särskilt vuxenstudiestöd finns inom CSN:s ansvarsområde, menar CSN attdet då är lämpligast att införa regler för utbildningsarvode, som anknyter tillmotsvarande reglering för särskilt vuxenstudiestöd. Genomden här föreslagna regleringen av rätten till utbildningsarvode till studerandevid vissa läramtbildningar får utbildningsarvodet stora likheter med övrigastudiestöd, framför allt särskilt vuxenstudiestöd och, i någon mindre mån,studiemedel. Förslaget till regelverk har därför kon-stmerats medstudiestödslagens 7 och 4 kapitel som utgångspunkt. Övrigaförmåner för studerande vid de i detta sammanhang aktuella läramtbildningama lön utan avdrag, lön med B-avdrag samt ersättning för mistad lön bör ävenfortsättningsvis regleras i annan författning (se text Förordning om förmånertill vissa studerande på folkhögskollärarlinjen - UHÄ-FS 1982:28). De nuföreslagna bestämmelsema syftar till ingen del att påverka dessa förmåner. Denföreslagna regleringen avseende rätt till utbildningsarvode under sjukdom, vidledighet för vård av bam eller närstående samt vid ledighet för enskildangelägenhet av vikt, kan inte fömtses medföra någon kostnad. Det kan förövrigt påpekas att man lokalt haft en tillämpning som i huvudsak ansluter tillde nu föreslagna reglema, trots att sådana bestämmelser saknats. Man kansåledes även av denna anledning räkna med att de föreslagna reglema inte kommeratt medföra någon merkostnad. CSNföreslår också att utbildningsarvodet fortsättningsvis skall vara 21 pensionsgrundandeför tilläggspension i likhet med särskilt vuxenstudie- Prop. 1989/90:133stöd. Den motivering som anfördes i kommitténs för studiestöd åt vuxna Bilaga 1 (SVUX) betänkande Studiestöd åt vuxna (SOU 1974:62) refereras. Mananförde att erhållande av det särskilda vuxenstudiestödet inte kunde jämställasmed anställning. Att man likväl föreslog att det särskilda vuxenstudiebidragetskulle räknas som pensionsgrundande inkomst var med hänsyn till att bidragetersätter inkomst av anställning och att förlust härav kan påverka rätten tillallmän tjänstepension. Dock, fortsätter man, får betydelsen av reformen inteöverskattas. Eftersom pensionsbeloppens storlek inom ålderspensionen beräknasutifrån medeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknats en försäkrad underhela hans produktiva liv samt att medeltalsberäkningen för dem somtillgodoräknats pensionspoäng görs enbart på de som hardet största poängantalet, kommer den omständigheten att studiebidraget utgörpensionsgrundande inkomst att i övervägande antalet fall sakna betydelse.Endast i undantagsfall torde med en studieperiod komma att ingå bland de15 bästa åren, medan det däremot kan komma att bli vanligare att ett pensionsgrundandestudiebidrag medverkar till att kraven på full pension uppnås, dvs. Inomalla försäkringar är det en gmndläggande princip att ett kollektiv av personersamverkar för att gemensamt betala de kostnader som uppstår när försäkringsfallinträffar. Försäkringspremierna eller avgifterna fastställs så att de medrimlig säkerhet täcker kostnaderna för försäkringsfallen. Inom försäkringenför tilläggspension skall löpande utgifter täckas av inflytande avgifter vilka betalas av arbetsgivarna och beräknas som en viss procent av utbetald lön fömtom av avkastning av allmänna pensionsfondens tillgångar. Utgångspunktenför avgiftsuttaget till ATP bör, enligt kommitténs mening, vara att det är deaktiva som skall svara för utgifterna. Enligt lagen om allmän försäkring (AFL)utgår inte arbetsgivaravgift till sjukförsäkringen eller försäkringen förtilläggspension på gmndval av utbetald sjukpenning m.m. CSNmenar att dessa motiv också bör gälla för studerande med utbildningsarvode.Det antal studerande som uppbär utbildningsarvode är mycket litet, ca1 200 personer. Sammanfattningsvis anser CSN att kostnadema för att görautbildningsarvodet pensionsgmndande är försumbara. CSNföreslår vidare att utbildningsarvodet i likhet med särskilt vuxen studiestöd bör bli semesterlönegmndande med samma motivering som semesterkommitté anförde i betänkandet Fem veckors semester (1975:88), nämligen att arvodet skall vara ersättning för inkomst bortfall och då är det naturiigt att förlust av semester lön under sådan utbildningstid ersätts. (Kommitténs uttalande avsåg tim studiestöd och dagstudiestöd i form av inkomstbidrag och vuxenstudiebi drag. Betänkandet ledde till prop 1976/77:32 om ny semestedag och i 17 § semesterlagen (1977/78:480) stadgas att frånvaro från arbetet är semester lönegmndande när det är fråga om ledighet för utbildning, om arbetstaga ren erhåller vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen). Idet följande lämnar CSN förslag till bestämmelser om vad som bör Prop.1989/90:133 gälla för studerande med utbildningsarvode vid sjukdom, frånvaro,arbete Bilaga 1 m.m. Vidare föreslås bestämmelser för utbildningsarvode somanknyter till nuvarande administrativa regler om särskilt vuxenstudiestöd ochstudiemedel. Iförslagen har CSN byggt upp författningarna enligt den modell som finns för t.ex. särskilt vuxenstudiestöd och studiemedel. De gmndläggande bestämmelsernaföreslås finnas i en lag om utbildningsarvode och övriga bestämmelser avfrämst administrativ karaktär föreslås finnas i en förordning omutbildningsarvode. I lagen ges dessutom bemyndiganden till regeringen att iförordning utfärda kompletterande bestämmelser eller att för angivna områden istället bemyndiga CSN att utfärda sådana bestämmelser. Det är samma teknik somanvänds i studiestödslagen och studiestödsförordningen. CSN ser det som enfördel att författningarna både till uppställning och ordalydelse övenstämmermed vad som är det vanliga för andra studiestöd. gäller att deregler som finns om förmåner vid genomgång av vissa lärarutbildningar harfastställts av regeringen i olika förordningar sor kungjorts i UHÄ:sförfattningsamling. Det ankommer på regeringen att fatta beslut om hur författningarnaskall vara uppbyggda. Man kan också överväga att föra in bestämmelserna om utbildningsarvodei studiestödslagen och studiestödsförordningen i stället för i separatabestämmelser. Så har emellertid inte skett beträffande t.ex. särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa eller timersättning vid vissa vuxenutbildningar utanbestämmelser om dessa studiestödsformer finns i särskilda författningar ochinte i studiestödslagen. Lagom utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar Förordningom utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar Lagom ändring i lagen om allmän försäkring, 3 kap. 5 § 3 st. punkt 1 och 11 kap. 2§ (ny punkt) Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) andra avdelningen IV förstamomentet 37 § Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 12 punkten 3 st. anvisningarna till32 § Lagom ändring av semesterlagen (1977:480), 17 § 1 st. punkt 4 Förordning om ändring av studiemedelsnämndernas instmktion (1965:745) 2 § Besluti detta ärende har fattats av generaldirektör efter föredragning avförste byråsekreterare I. . Vidare har närvarit byråchefen ,chefsjuristen samt avdelningsdirektörema Borehed, o. och . Lag om utbildningsarvode till studerande vid vissa ' 1 § Utbildningsarvode kan utgåtill studerande vid utbildningslinjer som regeringen bestämmer. 2 § Utbildningsarvode utgår medbelopp som regeringen bestämmer. 3 § Utbildningsarvode utgår förvarje kalenderdag under sådan del av läsår under vilket en studerande bedriverstudier. Utbildningsarvodeutgår enligt bestämmelserna i 9 § även för tid under vilken en studerande ärsjuk. 4§Studerande har rätt till utbildningsarvode såväl vid heltidsstudier som dcltidsstudier.Till deltidsstuderande utgår dock utbildningsarvodet endast om studiernabedrivs på minst halvtid. om omfattningen av de studier som kan ge rätt tillutbildningsarvode meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. 5 § Utbildningsarvode får intebeviljas eller uppbäras för tid för vilken den studerande erhåller lön frånarbetsgivare enligt särskild författning eller utbildningsbidrag underarbetsmarknadsutbildning. 6 § Beviljas en studerandeutbildningsarvode för sådan tid för vilken den studerande redan har uppburitstudiemedel enligt 4 kap. eller särskih vuxenstudiestöd enligt 7 kap.studiestödslagen (1973:349), skall det belopp den studerande uppburit istudiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd avräknas frän det utbildningsarvodesom den studerande beviljas för nämnda tid. Beloppsom inte kan avräknas skall återkrävas. Därvid tillämpas 9 kap. studiestödslagen(1973:349). 7 §Till studerande som ej tidigare varit inskriven på utbildningslinje som berättigar till utbildningsarvode utgår sådant arvode utan föregående prövning av hans lämplighet för studierna. Tillannan studerande utgår utbildningsarvode endast om det med hänsyn till deresultat som han har uppnått måste anses sannolikt att han kommer att slutföra studiemainom normal tid. Vid denna bedömning skall hänsyn tas till förhållanden avpersonlig natur som kan antas ha inverkat på studieresultaten. för tillämpningen meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 8 § Utbildningsarvode beviljas efter ansökan. Ansökanges in inom den tid och i den ordning som bestäms av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Om särskilda skäl föreligger, får ansökanprövas även om den kommit in .