prop · GD03102 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:102 om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen läggs fram förslag om en reformerad svenskundervisning för vuxnainvandrare. Dennuvarande uppdelningen av svenskundervisningen på en grundläggandesvenskundervisning (grund-sfi) och en påbyggnadsundervisning inom studieförbundeller inom AMU (påbyggnads-sfi) föreslås upphöra. Undervisningen skall istället ske inom en sammanhållen utbildning. kommunernasanordnaransvar, som omfattar endast grund-sfi, föreslås utökat tillatt gälla den nya sammanhållna utbildningen. Kommunernas möjligheter att väljabland utbildningsanordnare vidgas och vissa statliga detaljbestämmelser omundervisningens organisation tas bort. Tidenför kommunernas skyldighet att anordna svenskundervisning förlängs jämfört medvad som gäller . Statsbidragför svenskundervisning såvitt gäller flyktingar föreslås betalas inom ramen förden nya schablonersättning genom vilken kommunerna kommer att få ersättningför sitt flyktingmottagande. För övriga invandrare föreslås statsbidragbetalas enligt delvis nya bestämmelser. Kommunernasskyldighet att anordna svenskundervisning utökas till att omfatta dem som harrätt till grundvux eller som antagits till särvux. Statsbidrag föreslås betalasför dessa på samma sätt som gäller för övriga deltagare. Möjlighetenatt få lägre timersättning vid studier inom grund-sfi föreslås upphöra. Dennya ordningen för svenskundervisningen föreslås träda i kraft den 1 januari1991. Den lägre timersättningen bör upphöra att utgå fr. o. m. . 1 1989/90. Lag om ändring i lagen (1986: 159) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1986: 159) om grundläggande svenskundervisningför invandrare dels att punkterna 3-5övergångsbestämmelserna till lagen skall upphöra att gälla, delsatt 3, 5 och 10 §§ skall ha följande lydelse. 1989/90: 102 Kun en kommun inte åstadkomma alt undervisningen anordnas enligt första stycket, får kommunen uppdra åt en AMU-niynUighet att anordna undervisningen. Vid behov skall kommunen samarbeta med andra kommuner fråga om anordnande av undervisningen. Grundläggande svenskundervisningför invandrare kan anordnas /.av en kommun, 2. på uppdrag av en kommun,av en lokalavdelning av ett studieförbund som uppbär statsbidrag för sin verksamhet, 3. på uppdrag av en kommun,av en statsunderstödd folkhögskola. Grundläggande svenskundervisningför invandrare kan anordnas av en kommun. Den kan också på uppdrag av en kommunanordnas av 1. en lokalavdelning av ettstudieförbund som får statsbidrag för sin verksamhet, 2. en statsunderstöddfolkhögskola, 3. enAMU-myndighet, 4. en statlighögskoleenhet, 5. en annan anordnarc om regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer medger det. Kommunens skyldighet i frågaom anordnande av svenskundervisning för invandrare avser följande personer: Utländsk medborgare,som antingen är kyrkobokförd i kommunen eller som utan att vara kyrkobokförd,regelmässigt vistas i kommunen eftei' att ha ansökt om uppehållstillstånd i Kommunens skyldighet i frågaom anordnande av svenskundervisning för invandrare avser följande personer: Utländsk medborgare,som antingen är kyrkobokförd i kommunen eller som utan att vara kyrkobokförd,regelmässigt vistas i kommunen efter att ha ansökt om uppehållstillstånd i I Senaste lydelse l>)«K: (lO.S. avsiktatt bosätta sig i riket. Beträffande sådan inte kyrkobokförd person gällerdessutom att han skall ha väntat på besked om uppehållstillstånd som regeringen bestämmer. Svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i kommunen, men som har varit bo satt utom landet och som sak nar grundläggande kunskaper i svenska språket. Finländskmedborgare som stadigvarande arbetar i kommu nen, men som är bosatt i land nära gränsen till . Skyldigheten gällerunder det kalenderår då de som avses i första stycket 1. och 2. kommer tillSverige eller i fall som avses i 3. börjar arbeta i samt under detnärmast påföljande kalenderåret. Kommunensskyldighet avser dock inte en utländsk medborgare som har svenska, danskaeller norska som modersmål eller den som eljest har sådana kunskaper i någotav dessa språk att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig.Inte heller för den som är berättigad till grundutbildning för vuxna (grundvux)eller tagits in i vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux)gäller kommunens skyldighet i delta avseende. avsiktatt bosätta sig i riket. Beträffande sådan inte kyrkobokförd person gällerdessutom att han skall ha väntat på besked om uppehållstillstånd som regeringen bestämmer. Skyldigheten gäller dock inte under den tidden utländske medborgaren vistas på en statlig förläggning för asylsökande. Svensk medborgare, som är kyrkobokfördi kommunen, men som har varit bosatt utom landet och som saknargrundläggande kunskaper i svenska språket. Finländsk medborgare somstadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i nära gränsentill . Om inte något annatföljer av tredje stycket gäller skyldigheten under sammanlagt högst två år.Tiden räknas för dem som avses i första stycket 1 och 2 från det all dekyrkobokfördes i landet eller, om skyldigheten inträtt tidigare, från denlidpunkten. För dem som avses i första stycket 3 räknas tiden från det au debörjade arbeta i . Omnågon på grund av särskilda skäl inte kunnat påbörja undervisningen under dentid som anges i andra stycket gäller kommunens skyldighet för den personenunder . Kommunensskyldighet avser dock inte en utländsk medborgare som har svenska, danskaeller norska som modersmål el ler den som eljest har sådana kunskaper i någotav dessa språk att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig. 10 § Den kommun somenligt 5 § har skyldighet att se till att undervisning anordnas, avgör frågorom antagning till och avslutande av grundläggande svenskundervisning förinvandrare. Beslutanderätten utövas av den nämnd som kommunen utser. Den som inte antas till undervisningeneller för vilken undervisningen förklaras avslutad får överklaga beslutet hosskolöverstyrelsen genom besvär. Överstyrelsens beslut med anledning av sådanabesvär får inte överklagas. Den som inte antas till undervisningeneller för vilken undervisningen förklaras avslutad får överklaga beslutet hosskolöverstyrelsen. Överstyrelsens beslut får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsrådet , ordförande, och statsråden , S. ,. , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , , Proposition om reformerad svenskundervisning för vuxnainvandrare m. har, efter beslut (prop. 1983/84:199, UbU1984/85:6, rskr. 77, prop. 1985/86:67, UbU 10, rskr. 143), svenskundervisningför vuxna invandrare (sfi) bedrivits sammanfattningsvis enligt följandeordning. Sfiskall anordnas i form av grundläggande svenskundervisning (grund-sfi) ochpåbyggnadsundervisning (påbyggnads-sfi). Kommunernahar ett lagstadgat ansvar för att grund-sfi anordnas. Undervisningen skallkunna anordnas både av kommunen själv, i anslutning till den kommunalavuxenutbildningen, eller på kommunens uppdrag av studieförbund ochfolkhögskolor. Påbyggnads-sfiskall erbjudas antingen inom studieförbund eller inom arbetsmarknadsutbildningen(AMU). Kommunerna har inte ålagts något ansvar vad gäller påbyggnads-sfi. Densom efter grund-sfi fortsätter till AMU skall kunna få sin påbyggnads-sfi i anslutningtill yrkesutbildningen inom AMU, medan övriga erbjuds påbyggnads-sfi istudiecirkelform hos studieförbunden i huvudsak enligt de allmänna regler somgäller för studiecirkelverksamheten. Detgenomsnittliga antalet studietimmar i sfi bör vara 700. Därav bör genomsnittligt500 timmar avse grund-sfi för dem som fortsätter i påbyggnads-sfi inomstudieförbund. För dessa omfattar då påbyggnads-sfi i genomsnitt 200 timmar.För dem som får sin påbyggnads-sfi inom AMU bör grund-sfi omfatta i genomsnitt400 timmar och påbyggnads-sfi inom AMU i genomsnitt . Förgrund-sfi gäller en av regeringen fastställd läroplan. I denna anges mål ochriktlinjer för undervisningen. Undervisningen skall bedrivas som deltidsstudieroch spridas till flera av veckans dagar och bör bedrivas kontinuerligt överhela året med uppehåll endast för semester. Densom skall undervisa i grund-sfi skall uppfylla vissa av regeringen fastställdakompetenskrav. fl 1989/90. Kommunernas skyldighet attge grund-sfi omfattar det kalenderår under Prop. 1989/90: 102 vilket eninvandrare kommit till och det därpå följande kalenderåret, den s. k. tvåårsregeln. Försin verksamhet med grund-sfi får kommunerna statsbidrag, som skall täcka degenomsnittliga kostnaderna. Undervisningen skall vara kostnadsfri fördeltagarna. Förpåbyggnads-sfi inom studieförbunden finns inga kompetenskrav på lärare ellernågon av regeringen fastställd läroplan. Cirkelledaren skall vara godkänd avden lokala studieförbundsavdelningen och det skall för varje studiecirkelfinnas en studieplan som är godkänd centralt av respektive studieförbund.Studieplanen skall vara utarbetad enligt föreskrifter som meddelas av () efter samråd med studieförbunden. Statsbidragutgår för hela riket för det antal studietimmar och med det belopp för varjestudietimme som regeringen fastställer i särskild ordning. SÖfördelar statsbidraget till respektive studieförbund centralt i förhållande tilldet genomsnittliga antalet statsbidragsberättigade studietimmar i svenska förinvandrare under det senaste redovisningsåret. Därefter fördelar respektivestudieförbund medlen till de lokala avdelningarna. Såvittgäller påbyggnads-sfi inom AMU utfärdar AMU-styrelsen riktlinjer och kursplanför undervisningen. Svenskundervisningen skall innehållsmässigt varaorienterad mot den aktuella yrkesutbildningen. Fr. o. m. kanyrkessvenska beviljas inom ramen för påbyggnads-sfi som separat kurs utananknytning till yrkesutbildning vid AMU. Undervisningen upphandlas avarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) via länsarbetsnämnderna. Kommunensskyldighet att anordna grund-sfi gäller för tiden till utgången av juni 1991även för sådan invandrare som kommit till före ochsom har behov av grund-sfi. Särskilda resurser har avsatts för detta ändamål.Det ankommer på SÖ att fördela resurserna på kommunerna efter behov. Kommunensskyldighet omfattar inte de invandrare som är berättigade till grundutbildningför vuxna (grundvux) eller tagits in i vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda (särvux). Det förutsätts att de invandrare som genomgår sådanutbildning där får sådana kunskaper i svenska att de normalt inte är i behov avgrund-sfi. Deltagarei grund-sfi får studiesocialt stöd motsvarande den timersättning som utgår tilldeltagarna i grundvux. Sådan ersättning utgår dock inte till de deltagare i grund-sfisom ännu inte fått uppehållstillstånd. Anställdadeltagare som är inskrivna i grund-sfi har rätt till ledighet från arbetetenligt en särskild lag. Fördeltagare i påbyggnads-sfi inom studieförbund utgår inte sådan timersättning.Däremot kan en deltagare få korttidsstudiestöd enligt bestämmelserna försådant stöd. Deltagarna i påbyggnads-sfi inom AMU får utbildningsbidrag underutbildningen. SÖhar i skrivelse överlämnat en inom SÖ utarbetad rapportIntentioner och verklighet, en uppföljning av 1986 årssfi-reform (R 89:44Rapporter). Regeringen uppdrog den 9mars 1989 åt () att Prop. 1989/90:102 närmare analyseraom det i det nuvarande systemet med svenskundervisning för invandrare fannssådana inbyggda hinder att invandramas möjligheter att snabbt komma in i detsvenska samhället försvårades och om så bedömdes vara fallet lämna förslag tillvilka åtgärder, som borde vidtas. RRV skulle härvid även bedöma om det statligabidrag som utgår i samband med svenskundervisningen användes på ett effektivtsätt. RRVhar redovisat det givna uppdraget i en , ett regeringsuppdrag. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har den 4 oktober 1989överlämnat en rapport. Svenskundervisning för invandrare (sfi) Intryck ochförslag. Till protokollet i detta ärende bör fogas sammanfattningar av ifrågavaranderapporter som bilaga 1-3. Jagkommer i det följande att redovisa förslag till ändringar i lagen (1986:159) omgrundläggande svenskundervisning för invandrare samt föreslå vissa andraändringar i den nuvarande svenskundervisningen. Jaghar vid utformningen av mina förslag samrått med chefen för arbetsmarknadsdepartementetoch statsrådet . 2 Mina utgångspunkter för en reform Dennuvarande ordningen för svenskundervisningen för invandrare trädde i kraft den1 . Beslutet innebar bl. a. att kommunerna fick ansvar för att grund-sfianordnades i kommunerna för de invandrare som var berättigade härtill.Övergången medförde att möjligheterna att få läsa svenska markant ökades ilandets kommuner. Året före reformen, 1985/86, bedrevs inte någon som helstsvenskundervisning i av landets kommuner. 1 varundervisningen av liten omfattning, högst . Alla kommuner över 60000invånare hade svenskundervisning medan i kommuner under 10000 invånare hade 80%inte någon svenskundervisning alls. /87 hade av landets kommunertilldelats resurser för grund-sfi. Går jag fram visar det sigatt det i 271 av landets 284 kommuner anordnas grund-sfi. Fem kommuner lösersitt ansvar att anordna grund-sfi genom att samordna undervisningen med enannan kommun. Endast åtta kommuner har ingen grund-sfi alls. Detta innebär atti princip alla invandrare med rätt till grund-sfi har möjlighet att få ensådan undervisning. Närman jämför situationen före och efter sfi- reformen 1986 måste man emellertidvara medveten om att även formerna för det svenska flyktingmottagandet lagtsom . Strävan har varit att placera flyktingar och asylsökande ilångt flera av landets kommuner . Kommuner, framförallt många småkommuner, hade tidigare inga eller mycket få invandrare och således inget ellerlitet behov av svenskundervis-, ning. Tillgängligheten av svenskundervisningföre 1986 motsvarade därför i stort det då rådande behovet. Den redovisade statistikenvisar att kommunerna på ett förtjänstfullt Prop. 1989/90:102 sätt harlyckats med att se till att de nyinvandrade med rätt till grund-sfi, oavsettvar de bosatt sig, har fått en sådan undervisning. Prestationen blir intemindre mot bakgrund av den kraftigt ökade invandring som har skett underperioden. Såvittgäller påbyggnads-sfi är tillgängligheten däremot inte lika god. Av rapporternaframgår att påbyggnads-sfi inom studieförbund överhuvudtaget inte anordnas imer än 100 kommuner. Påbyggnads-sfi inom AMU ges endast till av dem somgenomgått grund-sfi jämfört med de som beräknats. Detta är intetillfredsställande varför åtgärder behöver vidtas för att öka möjligheterna förden enskilde invandraren att få ta del av hela den svenskundervisning han ellerhon har rätt till. Enannan utgångspunkt är att åstadkomma förbättringar av undervisningen för denenskilde invandraren genom en ökad differentiering och individualisering. Dennuvarande indelningen av svenskundervisningen i en inledande grund-sfi och endärpå följande påbyggnad har, som framgår av rapporterna, ifrågasatts och settssom ett hinder i dessa avseenden. Enligt min mening finns starka skäl som talarför att en sammanläggning görs. Entredje utgångspunkt för mina förslag till förändringar är att kommunernasfrihet behöver ökas för att möjliggöra en undervisning som är anpassad tilldeltagarnas behov och skiftande förutsättningar. Detta bör kunna ske genom attkommunernas möjligheter att välja bland anordnare utvidgas och genom att vissastatliga detaljbestämmelser upphör att gälla. Enfjärde utgångspunkt är att tiden under vilken kommunernas skyldighet attanordna svenskundervisning behöver förlängas så att kommunerna får en reellmöjlighet att uppfylla sina förpliktelser. StatsrådetLööw kommer att föreslå regeringen att i en proposition föreslåriksdagen bl. a. ett nytt system för ersättning till kommunerna förflyktingmottagande. Det nya systemet innebär att en rad olika bidrag som nuutgår till kommunerna i samband med flyktingmottagande läggs samman till enenda schabloniserad ersättning som utgår för varje mottagen flykting. För varjeflykting skall kommunen tillsammans med arbetsförmedlingen på orten lägga uppen individuell plan för hur inslussningen i det svenska samhället skall ske.Denna plan skall då även omfatta den svenskundervisning som kommunerna enligtlagen (1986: 159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare ärskyldiga att anordna för flyktingarna. Jag finner det därför naturligt att detstatsbidrag som skall utgå för svenskundervisning för flyktingar skall ingå ien sådan schablonersättning. Detta medför då budgetmässiga konsekvenser. Statsbidragför svenskundervisning för de invandrare som inte omfattas av schablonersättningenbehöver också ytterligare schabloniseras för att underlätta för kommunerna attanordna en individualiserad och differentierad utbildning. En schabloniseringkommer också att underlätta för kommunerna att samplanera genomförandet avsvenskundervisningen för både flyktingar och övriga invandrare. Jaganser även att kommunernas skyldighet att anordna svenskundervis ning skall omfatta de invandrare som är berättigade till grundvux eller som 8 antagitstill särvux och att statsbidrag för grund-sfi skall utgå för dessa på sammasätt som gäller för övriga invandrare. Jag anser vidare att detfinns skäl att ifrågasätta om den lägre timersättning om . somnu utgår för grund-sfi verkligen utgör den stimulans till studier i grund-sfi,som den ursprungligen var avsedd som. Sammantaget kommer jag idet följande att föreslå tämligen genomgripande förändringar i det nuvarande sfi-systemet.Förändringarna bör enligt min mening leda till att svenskundervisningen förinvandrare kommer att genomföras på ett bättre sätt än vad som varitfallet. 3 Mina förslag till förändringar 3.1 En sammanhållen svenskundervisning och ett utsträcktkommunalt ansvar Mittförslag: Den nuvarande grund-sfin och påbyggnads-sfin inom studieförbund och AMUläggs samman till en utbildning benämnd grundläggande svenskundervisning förinvandrare (grund-sfi). Kommunen skall ha ansvar för denna utvidgade grund-sfi. SÖ:s,RRV:s och DO:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag. SÖ har dock föreslagitatt förläggningsundervisningen i svenska skall innefattas i grund-sfi. Skälenför mitt förslag: 1 rapporterna anges främst två skäl som talar för att dennuvarande uppdelningen av svenskundervisningen i en grund- och en påbyggnads-sfiupphör och ersätts av en mer sammanhållen utbildningsgång. Detena är den ojämna tillgången på påbyggnads-sfi i landets kommuner. Det visarsig nämligen, att det i mer än 100 kommuner där grund-sfi förekommer, inte gesnågon påbyggnads-sfi inom studieförbunden överhuvudtaget. Även möjligheternaatt få läsa påbyggnads-sfi inom AMU visar sig vara begränsade. Sådanundervisning ges i betydligt mindre utsträckning än vad som har förutsatts. AvSÖ:s rapport framgår att av deltagarna i grund-sfi gått vidare tillpåbyggnads-sfi inom AMU jämfört med beräknat . Detandra skälet som redovisas i rapporterna är att väntetiderna mellan avslutad grund-sfioch påbörjad påbyggnads-sfi varierar kraftigt mellan kommunerna och i mångafall är betydande. Jaggör den bedömningen att det nuvarande systemet med en svenskundervisning deladpå två etapper inte fungerar på ett helt tillfredsställande sätt. Bristen på påbyggnads-sfihar medfört att invandrarna i många fall haft svårigheter att få hela densvenskundervisning man varit berättigad till. Möjligheten att få påbyggnads-sfihar även varit beroende av i vilken kommun invandraren bosatt sig, vilket i sigmedfört en orättvisa inom invandrargruppen och även till viss del motverkat desyften som den svenska flyktingpolitiken har. Jag gör vidare denbedömningen att när den enskilde invandraren möts Prop. 1989/90: 102 av ettoplanerat och oönskat uppehåll i studiegången leder det ofta till att han ellerhon avbryter sina svenskstudier för gott. Under alla omständigheter medför detatt den totala svenskutbildningen försenas vilket bidrar till att invandrarenhindras i sina ansträngningar att snabbt komma in i det svenska samhället. Genomatt slå samman den nuvarande grund- och påbyggnads-sfin till en sammanhållenutbildning bör bättre organisatoriska förutsättningar finnas för att nämndaproblem skall kunna undvikas. Detta förstärks ytterligare genom att, i enlighetmed vad jag har föreslagit, kommunerna ges anordnaransvaret för helasvenskundervisningen. Ensammanhållen utbildning bör även underlätta att, mer än , ge endifferentierad och individualiserad undervisning utifrån deltagarnas behov.Jag avser att senare återkomma med förslag om att SÖ skall ges i uppdrag attutarbeta en ny läroplan för den kommande utbildningen varvid särskiltdifferentiering och individualisering skall beaktas. Jaganser att det är mest adekvat att benämna den sålunda sammanfördasvenskundervisningen grundläggande svenskundervisning för invandrare, förkortatgrund-sfi. Det är nämligen, trots den förändring av undervisningen, som nuföreslås, viktigt att erinra sig att det fortfarande handlar om att geinvandrarna grundkunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället. Enligtnu gällande regler för svenskundervisningen för vuxna invandrare har varjekommun skyldighet att se till att grundläggande svenskundervisning förinvandrare anordnas för de personer som finns angivna i 5 § lagen(1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare. Det kommunalaansvaret för svenskundervisningen upphör således i och med grund-sfi. Kommunenhar ingen annan skyldighet beträffande påbyggnads-sfin vare sig den bedrivsinom studieförbund eller av AMU än vad som följer av 1 § vuxenutbildningslagen(1984:1118) om att kommunen skall verka för att vuxna deltar i utbildning. Jaganser att man nu skall slå fast att svenskundervisningen för invandrare i sinhelhet skall vara en samhällelig uppgift med kommunen som ansvarig för attutbildningen kommer till stånd. Skyldighetenbör dock inte avse den svenskundervisning som, på statens invandrarverks ()uppdrag och bekostnad, anordnas vid flyktingförläggningarna. Dennaundervisning bör som hitills ske i form av uppdragsutbildning utan krav påsärskilt ansvar för den kommun inom vilken flyktingförläggningen ligger. Någonbestämmelse av innebörd alt kommunens skyldighet inte omfattar dem som vistaspå flyktingförläggningarna finns inte i lagen om grundläggandesvenskundervisning för invandrare. Jag föreslår därför att det i lagen tas inen bestämmelse om att kommunens skyldighet inte gäller sominvandraren vistas på en statlig förläggning för asylsökande. 3.2 Mål för undervisningen Prop.1989/90: 102 Minbedömning: De nu gällande målen för svenskundervisningen för invandrare börgälla oförändrade. SÖ:s,RRV:s och DO:s förslag: Behandlar inte denna fråga. Skälenför min bedömning: De nu gällande målen för den samlade sfi-undervisningen (grund-sfioch påbyggnads-sfi) lyder: "Sfi-utbildningenhar till syfte att ge invandrarna sådana kunskaper i svenska språket samt omdet svenska samhället och arbetslivet att invandrarna kan ta vara på sinarättigheter och påverka sin situation samt fullgöra de krav och skyldighetersom det dagliga livet bjuder. Undervisningenskall vidare bidra till att invandrarens ställning på t. ex. arbetsmarknadenstärks, att invandraren kan medverka i det kulturella, sociala, fackliga ochpolitiska livet samt genomgå utbildning inom det reguljära vuxenutbildningssystemeti form av allmän grundutbildning och yrkesutbildning." Dessamål för den samlade svenskundervisningen har fastställts av (prop.1983/84:199, UbU 1984/85:6, rskr. Enligtmin bedömning bör dessa mål för svenskundervisningen kunna gälla oförändradeäven fortsättningsvis. 3.3 Anordnare av grund-sfi Mitt förslag: Grund-sfiskall kunna anordnas av en kommun, eller på uppdrag av en kommun, av enlokalavdelning av ett studieförbund som får statsbidrag för sin verksamhet, aven statsunderstödd folkhögskola, av en AMU- myndighet eller av en statlighögskoleenhet.