prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Det föreslagna femte stycket överensstämmer med detnuvarande tredje styckets första och andra mening. Den tredje meningen i sistnämnda stycke utgår till följd av att de undantag från skatteplikt som anges i nuvarande 8 § 1) upphävs. I ett nytt sjätte styckeinförs en särskild begränsning avseende skattskyl- Prop. 1989/90:111 dighetenvid tillhandahällande av kost åt personal. Det gäller tillhandahållanden sommedför skattskyldighet enbart på grund av sådan servering. I annat fall blirbestämmelsen över huvud inte tillämplig. Det kan anmärkas följande.Tillhandahållande av kost åt egen personal är en i sig yrkesmässig verksamhetäven när tillhandahållandet sker i en i övrigt skattefri verksamhet eller inågot som inte är verksamhet över huvud taget i ML:s mening. Som exempel kannämnas personalservering vid sjukhem resp. vid regementenas officersmässanFörslaget överensstämmer i sak med kommitténs förslag (betänkandet del I s.205) och är betingat av praktiska och administrativa skäl. Mitt förslag skallses mot bakgrund av införandet av skattskyldighet för personalserveringar den1 . När nu redovisningsgränsen föreslås slopad, finns det behov avatt i de här avsedda fallen införa en nedre gräns för skattskyldigheten.Gränsen avser det allmänna saluvärdet, dvs. marknadsvärdet (jfr föreslagnafemte stycket av anvisningarna till 14 §), för de tillhandahållnaserveringstjänsterna under beskattningsåret. Som gränsbelopp har satts 30 000kn Det överensstämmer med den föreslagna skattskyldighetsgränsen i andrastycket och med den nuvarande gränsen för redovisningsskyldighet. Detföreslagna sjunde stycket överensstämmer med den i sista meningen i detnuvarande tredje stycket. Deti förslaget upptagna åttonde stycket angående program och kataloger utgörfjärde stycket i anvisningspunktens nuvarande lydelse. I motsats till vadkommittén föreslagit bör stycket kvarstå. Detta beror på praktiska ochadministradva skäl. Denionde och tionde styckena i förslaget angående utländska företagare utgörfemte respektive sjätte stycket i den nuvarande lydelsen av anvisningspunkten. Detnuvarande sjunde stycket utgår helt och hållet. Därmed upphävs den nuvarandebestämmelsen om ekonomiskt samgående på den offentliga sektorn. Förslagetöverensstämmer i denna del med kommitténs förslag (betänkandet del I s. 235).De nuvarande bestämmelserna om statlig eller verksamhet för egetbehov fanns i omformulerat skick i lagrådsremissen (trettonde stycket i denna).På de av lagrådet anförda skälen har bestämmelserna emellertid nu tagits bort.Definitionen av kommun har förts upp i det nya, tidigare kommenterade, fjärdestycket. Bestämmelsernai det nuvarande åttonde stycket utgår till följd av att de där behandladefrågorna kommer att regleras genom uttryckliga regler om uttagsbeskattning,skatteplikt och avdragsrätt. Bemyndigandet i det nuvarande nionde stycketupphävs i enlighet med vad som anförts i avsnitt 2.7. Denuvarande tionde och elfte styckena angående rennäring, biblioteksverksamhetm.m. utgår i enlighet med kommitténs förslag (betänkandet del I s. 203 f. ochs. 212 ff.). Detta har kommenterats i avsnitt 2.2.4 och 2.2.7. Ändringeni nuvarande tolfte stycket (fjortonde stycket i förslaget) är betingad av attdet nuvarande fjärde stycket i 2 § blir tredje stycket. Det nuvarande trettondestycket 1) och 2) ersätts av de föreslagna bestäm melserna i 8 § om undantag från skatteplikt. Detta har kommenterats i av snitt 2.2.6 om sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Ändringen l angående ideella föreningar är av redaktionell art. punkt 2 Prop. Nuvarande första stycket c) angående skepp m.m. utgår somen följd av att skattebasen breddas. Nuvarande första stycket d) om uttag avtjänst blir således betecknat som c). Punkten har ändrats i enlighet med vadlagrådet föreslagit. Ändringarna görs enbart i förtydligande syfte och innebärinte att bestämmelsen skall ges någon ny innebörd. En ny punkt d) angåendeserveringstjänster införs som komplement till c). Detta har behandlats iavsnitt 2.8.3. Punkten har utformats på sätt lagrådet föreslagit. Det böruppmärksammas att uttagsbeskattning enligt c) eller d) av personalserveringarkan vara utesluten pä grund av den föreslagna yrkesmässighetsregeln i punkt 1sjätte stycket. Uttagsbeskattning enligt c) eller d) skall ske oberoende av huruvidadet gäller en personalservering som drivs av arbetsgivaren själv eller päentreprenad enligt avtal med arbetsgivaren. I första stycket e) har erforderliga justeringar gjortstill följd av att nuvarande punkt 1 andra stycket av anvisningarna upphävs.Dessa justeringar medför att upphävandet inte förändrar omfattningen avuttagsbeskattningen vid yrkesmässig byggnadsverksamhet. Första stycket e) jämtedet sista stycket har utformats i huvudsaklig överensstämmelse med vad lagrådetförordat. Sålunda har de uttagsbeskattade tjänsterna konkretiserats i förstastycket e) och en uttrycklig begränsning i lagrådsremissen av tillämpningsområdettagits bort. Begränsningen fanns i ett sjunde stycke i lagrådsremissen.Uttagsbeskattningen enligt första stycket e) skulle enligt den bestämmelseninte ske i vissa fall vid uttag av tjänst som utfördes pä sädan fastighet somutgör s.k. privatbostad enligt de i samband med inkomstskattereformenföreslagna 5 S andra och tredje styckena KL. Denna bestämmelse i remissen haralltså tagits bort. De fall som bestämmelsen gällde var då fastigheten av denskattskyldige själv stadigvarande nyttjades som bostad eller för fritidsändamål.Begränsningen motsvarade vad som gäller enligt punkt 1 andra stycket avanvisningarna såvitt avser schablonbeskattade en- och tvåfamiljsfastighetenGenom att s.k. privatbostäder inte kan utgöra lagertillgång i näringsverksamhet,blir emellertid uttagsbestämmelsen i punkt 2 första stycket e) överhuvudtagetinte tillämplig såvitt nu är i fråga. Någon särskild begränsningsregel behövssåledes inte. Genom det föreslagna sista stycket klargörs att fastighetsskötselfaller utanför området för uttagsbeskattningen enligt e). I första stycket f) föreslås en uttagsbeskattning av vissatjänster som utförs av ägaren pä en fastighet som han använder i en verksamhetför vilken skattskyldighet inte föreliggen Denna uttagsbestämmelse harkommenterats i avsnitt 2.2.1. Det kan här dock särskilt anmärkas följande.Bestämmelsen har utformats i enlighet med vad lagrådet förordat i sittyttrande, dock har den gjorts tillämplig även pä fastighetsskötsel. Utanför uttagsbeskattningenfaller kamerala och administrativa arbeten. Tillämpningsområdet begränsasgenom det föreslagna nya näst sista stycket till egenregiarbeten av viss omfattning.Det stycket kommenteras längre fram. Uttagsbeskattningen omfattar sädana fastighetsägare sombedriver nä ringsverksamhet enligt KL eller SIL utan att skattskyldighet enligt ML före ligger för denna verksamhet. De som är skattskyldiga för yrkesmässig bygg nadsverksamhet uttagsbeskattas i stället enligt första stycket e). skattskyldiga uttagsbeskattas inte alls.Uttagsbeskattningen kan gälla egen- Prop. 1989/90:111 regiarbeten hosexempelvis bostadsföretag, försäkringsföretag eller fastighetshandlandeföretag. Det spelar ingen roll om fastigheterna utgör anläggningstillgångareller omsättningstillgångan Byggmästare som enbart bygger på egna fastighetersom sedan säljs kommer att omfattas av den här föreslagna uttagsbeskattningenoch inte av uttagsbeskattningen i första stycket e). Som framgår av det nu sagda är det utmärkande föruttagsbeskattningen enligt första stycket f) att den träffar egenregiarbeten iden mån dessa hänför sig till sådan näringsverksamhet som inte medförskattskyldighet enligt ML. Om någon innehar en fastighet som tillgång i såvälskattepliktig som skattefri verksamhet, kommer uttagsbeskattningen att träffaden del av egenregiarbeten som hänför sig till den verksamhet som inte medförskattskyldighet. Beskattningsvärdet i nuvarande ättonde stycket avanvisningarna till 14 § (sjunde stycket i förslaget) skall således fördelas ienlighet härmed. Slutligen bör erinras om att uttagsbeskattningen föresläsutan att bestämmelserna i punkten 1 om yrkesmässighetsbegreppet ändras påannat sätt än att näringsverksamhet enligt SIL jämställs med näringsverksamhetenligt KL. Detta har behandlats i specialmotiveringen till punkten 1. I ett nytt andra stycke anges att statens eller en kommunsianspråktagande av egna varor eller tjänster för eget behov skall inte ansessom uttag. Bestämmelsen har utformats i enlighet med vad lagrådet förordat.Jag vill tillfoga följande. Den föreslagna bestämmelsen behövs, eftersompunkten 1 av anvisningarna ändras på så sätt att den inte längre kommer attinnehålla någon bestämmelse om att statlig eller verksamhet för egetbehov inte är att anse som yrkesmässig verksamhet. Eftersom ett statligtaffärsverk enligt det föreslagna 3 S tredje stycket utgör ett egetskattesubjekt och således inte omfattas av bestämmelser som anges gällastaten, blir tillämpliga fullt ut pä ett sådant verk. Ilagrådsremissen föreslogs även en särskild bestämmelse i detta stycke om attstatliga och kommunala personalserveringar skulle uttagsbeskattas. En sådanbestämmelse är dock onödig. Statens eller en kommuns tillhandahållande avserveringstjänster åt sina anställda är inte verksamhet som bedrivs för statenseller kommunens "eget behov". Ändringarna i det nuvarande andra stycket (tredje stycketi förslaget) är av redaktionell art. Det nuvarande tredje stycket (fjärde stycketi förslaget) ändras. Ändringarna innebär att bestämmelsen omfattar även uttagav tjänst samt att den omfattar uttag av såväl anläggnings- somomsättningstillgångan I övrigt har bestämmelsen ändrats i förtydligande syfte. Det nuvarande fjärde stycket (i förslaget femte stycket)har ändrats som en följd av ändringarna i skattepliktens omfattning. Detnuvarande femte stycket utgår till följd av det här föreslagna andra stycket.Sjätte stycket angående personbil kvarstår oförändrat. I ett nytt näst sista stycke begränsas uttagsbeskattningenenligt första stycket f) till att gälla endast om de nedlagda lönekostnadernaför arbetena, inräknat avgifter som grundas pä lönekostnaderna, förbeskattningsåret överstiger 150 000 kn Bestämmelsen har utformats i enlighetmed vad tagrådet förordat dock att beloppsgränsen satts lägre än ilagrådsremissen. här tillägga följande. De avgifter som avses är inteendast arbetsgivaravgifter Prop. 1989/90:111 enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter utan även andra avgifter som belastar arbetsgivaren enligtoffentligrättsliga bestämmelser eller enligt avtal. Bestämmelsen i ML omfattarsåledes avgifter av sådant slag som anges i lagen (1982:423) om allmänlöneavgift eller lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Det kan anmärkas attsistnämnda lag upphör att gälla före ikraftträdandet av här aktuelllagstiftning. Vad som inte omfattas är sädana avgifter, som arbetsgivareförmedlar för arbetstagares räkning och som således belastar arbetstagarenslönefordran mot arbetsgivaren. Som exempel kan nämnas förmedling avfackföreningsavgiften Beloppsgränsen avser givetvis sammanlagda lönekostnadenvid arbeten pä flera fastigheten Om flera personer äger en fastighet, så gällerbeloppsgränsen delägarnas sammanlagda lönekostnaden Det föreslagna sista stycket angående fastighetsskötselhar berörts i samband med första stycket e). Bestämmelsen åsyftar främst attklargöra gränsen för uttagsbeskattning av underhäll och reparadonen till 2 a § Ändringarna innebär att de särskilda kraven påuppdragsgivarens verksamhet utsträcks till att även gälla de tjänster somanges i nuvarande 2 a § tredje stycket 10)-12). Det finns inte bärande skäl attbibehålla det nuvarande tilllämpningsområdet. Övriga ändringar föranleds avatt exportbegreppet vidgas. Med verksamhet förstås enligt nuvarande anvisningardetsamma som förvärvskälla enligt KL. Förvärvskällebegreppet föreslåsemellertid ändrat i förslaget till reformerad inkomst- och företagsbeskattning.Ändringarna kommer att framgå av den nya lydelsen av 18 S KL och 2 § 1 mom.SIL. Begreppet verksamhet i 18 § KL kommer emellertid att i huvudsak överensstämmamed det nuvarande förvärvskällebegreppet. Genom att första stycket i anvisningarna upphävs, kommerverksamhetsbegreppet i ML inte längre att motsvara förvärvskällebegreppet iKL. Bestämmelserna i 75 § kommer att medföra att begreppet verksamhet istället fär samma innebörd som motsvarande begrepp i den nya lydelsen av 18 §KL. Dessa anvisningar har behandlats i specialmotiveringentill 8 §. Ändringen i första stycket är en följd av att skattesatsenföresläs ändrad i 13 § så att den beräknas som en påläggsprocent. Detta har kommenterats i av snitt 2.6 och i specialmotiveringen till 13 §. I det femte stycket föreslås en anpassning till de ändringar av 42 § KL jämte anvisningar som görs i försla get om reformerad inkomst- och företagsbeskattning. ensstämmermed vad tagrådet påpekat i sitt yttrande med anledning av änd- Prop. 1989/90:111ringarna i KL. I sista stycket av förevarande anvisningar har gjorts en följdändringi förhållande till anvisningarna till 2 S samt ett förtydligande av vadbestämmelsen avsen Övriga ändringar är en följd av att reduceringsreglernaslopas. Lagrådet har pekat på behov av översyn av vissa kvarvarande bestämmelsenEn sådan översyn kan dock inte göras i detta sammanhang. Ändringeni sista meningen är en följd av att det nuvarande sjätte stycket i 17 S blirättonde stycket genom förslaget om ändringar i den paragrafen. Övrigaändringar i förevarande anvisningar är en följd av förslaget om reformeratredovisningssystem (jfr avsnitt 2.5). Ändringarnai första stycket andra meningen görs i klargörande syfte. Övriga ändringar ären följd av ändringar i andra bestämmelsen När i lagen talas om hemortskommun förstås detsamma som i 14§ SIL. Detta följer av 75 § ML. Ändringarna i det nuvarande andra stycket ären följd av den ändrade styckesindelningen i punkt 1 av anvisningarna till 2 §och av införandet av hemortskommun som avgörande för var registrering skallske. Ändringeni andra stycket är en följd av det föreslagna redovisningssystemet. Dessahar behandlats i avsnitt 2.9. 5.2 Lagen om särskilt bidrag till kommuner Förslagethar behandlats i avsnitt 2.3.3. Förslaget är utformat i enlighet med vadtagrådet förordat i sitt yttrande, med det tillägget att RSV:s beslut om bidraginte får överklagas. Liksom beträffande ML anser jag, till skillnad frånlagrådet, inte att kommunalförbund nu bör likställas med primär- ochlandstingskommuner. Endastborgerlig kommun är att anse som primärkommun vid dllämpningen av denna lag. Kyrkliga kommuner omfattas således inte av lagens dllämp- ningsområde. Med sjukvärd, tandvård, social omsorg och utbildning förstås detsamma som i förslaget till 8 § ML. Med näringsidkare avses envar som driver näringsverksamhet. Det innefattar således även ideella föreningar, stiftelser, samfund m.m. 215 Iparagrafen har regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bemyndigatsatt utfärda schabloner för beräkningen av bidrag. Tillämplig schablonbestämmer helt bidragets storlek i det enskilda fallet. Detta skall ses motbakgrund av att det ur konsdtutionell synvinkel är fråga om ett statsbidrag.En schablon kan utformas med hänsyn till exempelvis verksamheternas art. Denkan även vara utformad med hänsyn till utgifternas natur (t.ex. löpandedriftsbidrag i förhållande till anläggningsbidrag). I paragrafen bemyndigasregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer även att utfärdaföreskrifter om förfarandet för ansökan om bidrag. Föreskrifterna kan utgörasav t.ex. regler om löpande bokföring av utgifterna och bidragen enligt iföreskrifterna bestämd utformning, regler om skyldighet att redovisa beloppetperiodvis samt regler om skyldighet att dll-handahålla staten den löpandebokföringen. I föreskrifterna kan anges att om en kommun inte uppfyllerföreskrifterna, bortfaller rätten till bidrag. Medförslagen dll ändringar i lagen avses att anpassa uppbördslagens regler så attde kan användas för uppbörd av sådan mervärdeskatt som enligt mitt förslagskall redovisas i allmän självdeklaration. Det föreslagna redovisningssystemetbeskrivs närmare i avsnitt 2.5 i den allmänna motiveringen. 1paragrafens första stycke tilläggs attmed skatt enligt uppbördslagen även skall förstås sådan mervärdeskatt som skallredovisas i allmän självdeklara-don enligt ML enligt 21 §. 1momentet tilläggs att beteckningar somanvänds i ML skall ha samma betydelse i uppbördslagen. Momentetinnehåller olika definitionen Definitionen av slutlig skatt ändras inte tillordalydelsen utom vad gäller hänvisningen till lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer, som saknar aktualitet. Men begreppetkommer till följd av tillägget i 1 § uppbördslagen att omfatta även sådanöverskjutande utgående mervärdeskatt som redovisats i allmän självdeklaration.Definitionerna av ingående och utgående skatt finns i ML. I momentet tilläggsen definition av begreppet överskjutande ingående skatt. I definitionen avkvarstående skatt tilläggs att avräkning från slutlig skatt skall göras ävenför överskjutande ingående mervärdeskatt. Vidare införs en definition avöverskjutande skatt, som förutom preliminär skatt får innefatta ävenöverskjutande ingäende mervärdeskatt. ändras i 68 och 84 §S begreppetöverskjutande preliminär skatt till överskjutande skatt. 13§ 1 mom. Prop. Mervärdeskattenskall inte ingå i den preliminära B-skatten, jfr avsnitt 2.5 i den allmännamotiveringen. Momentet har ändrats i enlighet med detta. 27 § 2mom. Denskattskyldige har rätt att återfå överskjutande ingående mervärdeskatt. Sådanskatt skall därför liksom preliminär skatt, gottskrivas vid debitering avslutlig skatt. Imomentet anges förutsättningarna för uttag av kvarskatteavgift. Mervärdeskattenpåverkar dessa förutsättningar på olika sätt. I den mån det förekommeröverskjutande ingående mervärdeskatt minskar behovet av inbetalning avpreliminär skatt i motsvarande mån. öm det förekommer överskjutande utgåendeskatt måste å andra sidan ytterligare betalning av preliminär skatt göras föratt den skattskyldige skall undgå kvarskatteavgiften. Av skäl som närmare harredogjorts för i avsnitt 2.5 i den allmänna modveringen skall kvarskatteavgiftdock inte utgå på betalning som avser mervärdeskatt och som har gjorts senastden . Vidare tilläggs ändrad tillgodoräkning av överskjutande ingåendemervärdeskatt bland de omständigheter som skall medföra ny beräkning avkvarskatteavgift. Ändringarnaavser att göra bestämmelserna om restitution tillämpliga även på överskjutandeingående mervärdeskatt. Jämför vad som sägs ovan avseende begreppetöverskjutande skatt i 2 § 2 mom. Överskjutandeingående mervärdeskatt jämställs med erlagd preliminär skatt. Imoment görs ett tillägg om att även överskjutande ingäende skatt skall beaktasvid beräkning av ö-skatteränta. Imomentet görs ett tillägg om att även överskjutande ingäende mervärdeskattskall beaktas vid beräkning av restitutionsränta och jämställas med senastunder taxeringsåret betald preliminär skatt. Imomentet görs ett tillägg om att även felaktigheter avseende överskjutande ingäende mervärdeskatt skall kunna beaktas vid fastställelse av belopp att erlägga enligt momentet. 5.4 Lagenom koldioxidskatt Prop. Koldioxidskattenomfattar samma bränslen som är skattepliktiga enligt EL. Skattenomfattar vidare bensin som är skattepliktig enligt BL, dock inte metanol ochetanol. Av 1 § första stycket b) BL framgår att med motoralkoholer menas intebara metanol och etanol utan även s.k. högre alkoholen En lägrebensinskattesats tas ut för metanol och etanol, medan den för bensin gällandeskattesatsen tas ut för högre alkoholen Motsvarande tillämpning bör gälla vidavgränsningen av vilka alkoholer som bör beläggas med koldioxidskatt. Detinnebär att metanol och etanol undantas från beskattning medan högre alkoholerbelastas med skatten. Metanol och etanol skall inte heller beskattas när deingär i sådant annat motorbränsle än bensin, som innehåller minst 70viktprocent bensin. Attskatt inte tas ut pä biobränslen, avfall och torv behandlas i avsnitt 3.2.1. Skattesatsernahar behandlats närmare i avsnitt 3.2.2.1 enlighet med lagrådets påpekande har2 och 3 §§ i lagrådsremissen bytt plats. Paragrafenhar i enlighet med vad lagrådet påpekat getts en annan redaktionell utformningän som föreslogs i lagrådsremissen beträffande bl.a. hänvisningsteknikensåvitt avser BL. Paragrafen har också i förhållande till lagrådsremissenkompletterats med en hänvisning dll 2 § tredje stycket BL, som innebär attkoldioxidskatt inte skall tas ut på i bensin inblandad smörjolja samt med enbestämmelse i andra stycket som motsvarar 1 § tredje stycket BL. Enligtparagrafen gäller vissa regler i EL och BL när koldioxidskatt tas ut på deskattepUktiga bränslena. Dessa regler anger vem som är skatt- ochregistreringsskyldig, skattskyldighetens inträde, vilka avdrag som får göras ideklaration, när inköp får göras mot försäkran om användning av bränsle ellerbensin för visst skattefritt ändamål m.m. Tillämpligaregler om skatt- och registreringsskyldighet och om skattskyldighetens inträdefinns i 6 - 8 §§ EL avseende bränslen och i 3 - 5 §§ BL avseende bensin. Densom är skyldig att registrera sig hos RSV enligt koldioxidskattelagen måstegöra det även om han redan är registrerad enligt EL eller BL. Bestämmelsersom motsvarar dem som finns om registrering i 1 § förordningen (1964:351) omallmän energiskaU och 1 § förordningen (1981:432) om bensinskatt bör tas in ien förordning om koldioxidskatt. Föroljor som har en temperatur som överstiger 70" C när skattskyldigheteninträder får volymen räknas om till 50" C. Detta följer av hänvisningentill 10 § andra stycket EL. Se även kommentaren till den bestämmelsen. Tillämpligaavdragsbestämmelser finns i 24 § och 25 § tredje stycket EL samt i 7 § BL.Skattespecifika avdrag för koldioxidskatt pä bränsle är avdrag för förbrukning iluftfartyg o.d., för förbrukning för annat ändamål än ener- Prop.1989/90:111 gialstring och för raffinaderibränsle (jfr 24 § första stycket d),f) samt g) första ledet EL). Avhänvisningen till 26 S EL och 7 § 2 mom. BL följer att den som inte ärregistrerad som skattskyldig för koldioxidskatt hos RSV och som använderbränsle eller bensin för visst skattefritt ändamål får köpa bränsle ellerbensin utan koldioxidskatt eller med nedsatt skatt mot en försäkran omanvändning för sådant ändamål. I27 § EL och 6 § BL finns regler om återbetalning av energiskatt på bränsle ochbensinskatt till diplomater o.d. Regeringen har utfärdat tillämpningsföreskrifteri förordningen (1985:93) om återbetalning i vissa fall av skatt på bensin, m.m.Denna förordning bör ändras sä att den blir tillämplig vid uttagandet avkoldioxidskatt. I32 § EL finns regler om bokföring o.d. som är tillämpliga vid uttagandet avkoldioxidskatt. Avhänvisningen till 33 § EL följer att reglerna i lagen om punktskatter ochprisregleringsavgifter är tillämpliga i fråga om förfarandet vid uttagande avkoldioxidskatten. Såsompåpekats i avsnitt 3.2.4 finns det inte några möjligheter atttill en rimlig kostnad avskilja koldioxid ur kan emellertid bli verklighet i framdden. Ett återbetalnings-och kompensationssystem med motsvarande utformning som det som föreslås gällavid uttagandet av svavelskatten tas därför in i lagen beträffande de bränslensom är skattepliktiga enligt koldioxidskattelagens 1 S första stycke.Bestämmelsen är något annorlunda utformad i koldioxidskattelagen i jämförelsemed 6 § lagen om svavelskatt. I 4 § första stycket sägs endast att denskattskyllige skall ha begränsat utsläpp av koldioxid i samband medförbrukning av bränslet. Det ges således ingen exemplifiering på vilka åtgärdersom bör vidtas, motsvarande den som ges i 6 S första stycket lagen omsvavelskatt. Skälet för detta är att det finns ett flertal teoredskamöjligheter att begränsa utsläppen. Kompensationmedges efter ansökan för skatt som belastar bränsle för det fall attförbrukaren inte är skattskyldig och har begränsat utsläppet av koldioxid.