prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — När det gäller såvälutsläppen av luftföroreningan växthusgaser inkl. koldioxid, CFC-föreningar ochhaloner samt utsläppen till haven, blir frågornas internationella karaktäralltmer påtaglig. Ett uppdrag till och plan- ochbostadsverket om att utreda förutsättningarna och formerna för en mersystematisk användning av miljö-konsekvensbeskrivningar i planerings- ochbeslutsprocessen skall avrapporteras . Samtliga länsstyrelser har på regeringens uppdragredovisat regionala miljöanalyser. har ställt sammanlänsstyrelsernas rapporter och redovisat resultatet till regeringen. /89 anvisades 50 milj. kr. för vissa återställnings- och saneringsåtgärder som inte kan genomföras med tillämp- 122 ning avmiljöskyddslagen t.ex. på grund av att det inte längre finns någon Prop.1989/90:150 som kan ställas till ansvar för skadan. Arbetet med att inventeraåterställ- Bilaga 1.2 ningsfall pågår f.n. och en plan för arbetetsigångsättning har utarbetats. Frågan kommer att tas upp i miljöpropositionenår 1991. Regeringen har uppdragit åt plan- och bostadsverket attbedöma konsekvenserna för bebyggelseplaneringen och hushållningen mednaturresurserna av den långsiktiga investeringsplaneringen för de olikatrafikgrenarna. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1september 1991. För vissa regioner har regeringen initierat särskildamiljöprojekt. Det gäller , /, västra ochSundsvall/. Miljöprojekt /har redovisat sina förslag.Övriga miljöprojekt kommer att redovisa resultatet av sitt arbete under år1990. Naturvårdsmyndigheternas arbete med tillsyn och prövningenligt naturvårdslagen av taktverksamhet finansieras med täktavgiften Täktavgifternahar höjts och intäkterna beräknas /91 bli 22 milj.kn Även arbetet med tillsyn enligt miljöskyddslagen har avgiftsbelagtsfno.m. med vissa ändringar fno.m. Intäkternaför /91 beräknas bli 100 milj.kn och statens energiverk har utretthur en miljöanpassad svensk energiförsörjning kan utformas. Ett antal energianläggningar prövas avregeringen. I handläggningen uppmärksammas bl.a. anläggningarnas inverkan påklimatet. (Bo 1985:01) lämnade sitt betänkandeunder . Utredningen har föreslagit lämpliga lägen för stora vindkraftsan-läggninganNärmare överväganden i denna fråga avses att redovisas i en planeradenergiproposition . Naturvården har en central roll i miljöarbetet.Långsiktiga insatser krävs bl.a. för skydd och bevarande av urskogar med högtnaturvärde. Regeringen har uppdragit åt att utarbetaen aktionsplan för naturvård. Verket skall redovisa sina förslag senast den 1september 1990. jsJaturvårdsverket har vidare fått iuppdrag att utarbeta en strategi för god vattenkvalitet. En utredning (ME 1988:04) om översyn av naturvårdslagen m.m.tillsattes . Utredningen kommer att lägga framett förslag om ändringar i naturvårdslagen (1964:822). För att fullfölja regeringens förslag till omåtgärder pä avfallsområdet kommer att i egenskap avcentral förvaltningsmyndighet för avfallsfrågor bl.a. att - ta framriktlinjer för en heltäckande avfallsplanering, - upprättaallmänna råd och tillämpningsföreskrifter för miljöfarligt avfall och riskavfall, 113 - bestämmakriterier, halt- och gränsvärden för när ett avfall skall klassas Prop.1989/90:150 som miljöfarligt avfall. - vara pådrivarei utvecklingsarbetet beträffande avfallsminimering, källsortering,återvinning, renare teknologier, behandlingsmetoder etc, - begära in ochsammanställa uppgifter för planering av det nationella kapacitetsbehovet förbehandling av miljöfarligt avfall och riskavfall. Arbete har initierats pä att utveckla modeller förmaterialbalanser och miljövarudeklarationer samt utreda styrmedel för attfrämja retursystem inom förpackningsområdet. När det gäller slam från kommunala reningsverk är måletatt senast få bort de farligaste ämnena så att slam fortlöpandeskall kunna utnyttjas inom jordbruket utan risker för miljö och hälsa. Kemikalieinspektionen har redovisat dels etttiotal ämnen, dels en exempelsamling över 40 erkänt farliga ämnen, vilkas hälso-eller miljöfarliga egenskaper och spridning motiverar begränsningar av ämnenasförekomst. och kemikalieinspektionen har regeringens uppdragatt utarbeta konkreta förslag till hur användningen av de mest hälso-ochmiljöskadliga ämnena skall minskas. Ett intensivt internationellt förhandlingsarbete inomdessa områden kan förutses. Kemikalieinspektionens verksamhet, som /91beräknas omfatta drygt 41 milj. kn, finansieras med kemikalieavgifter ochbekämpningsmedelsavgiften Kemikalieinspektionens arbete med att halvera användningenav bekämpningsmedel i jordbruket, som kostnadsberäknats till ca 12 /91, finansieras med medel från miljöavgifterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel. verksamhet som för budgetåret1990/91 beräknas omfatta 56 milj. kn finansieras genom såväl bidrag frånstatsbudgeten som avgifter enligt bl.a. strålskyddslagen (1988:220) ochinkomster från uppdragsverksamhet. Betänkandet (SOU 1989:86) Samhällets åtgärder motallvarliga olyckor från utredningen om kärnkraftsberedskapen innehåller förslagom resursförstärkningar till olycksberedskapen. Sedan betänkandet remissbehandlatsunder avses frågan om beredskapsåtgärder och strålskyddsinstitutetsroll i sammanhanget tas upp inför /92. Kärnkraftinspektionens verksamhet, som /91inkl kärnsäkerhetsforskning beräknas omfatta sammanlagt 97 milj.kn,finansieras med avgifter för tillsyn av kärnenergianläggningar m.m. ochavgifter för kärnsäkerhetsforskning. Statens kärnbränslenämnds verksamhet, somför nästa budgetår beräknas omfatta 13 milj.kn, finansierasmed avgifter från elproduktion i kärnkrafts- Prop. 1989/90:150 reaktoren Bilaga 1.2 Densärskilda arbetsgrupp (ME 1988:06) som tillsatts för att kartlägga kompetens-och sysselsättningsfrågor i anslutning till kärnkraftsavvecklingen beräknasavlämna sitt betänkande . Eventuella nya insatser förutsätts vara avgiftsfinansierade. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Milj.kn, oförändrad pris- och lönenivå Räntor på statsskulden m.m. I detta avsnitt redovisas de statliga verksamhets- ochutgiftsområden som ej ingår i den departementsvisa redovisningen ovan. Dessaområden är kungliga hov- och slottsstaterna, och dess myndigheter,räntor på statsskulden m.m. samt beräknat tillkommande utgiftsbehov m.m. Det sistnämnda utgiftsområdet uppdelas /91dels i ett Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto om ,dels en minskning av anslagsbehållningar om sammanlagt -3,5 miljarder kronorsamt Oförutsedda utgifter om 1 milj. kn Syftet med posten Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto i förslaget till statsbudget /91 är att visa en sårealistisk budgetbelastning som möjligt. Vid beräkningen av denna post har enuppskattning gjorts av sådana utgifts- och inkomstförändringar som inte förtsupp på något annat ställe i budgeten. I enlighet med den beräkningsmetod som användsi långtidsbudgeten - dvs. att budgetutvecklingen under långtidsbudgetperiodenska följa av statsmakterna redan fattade beslut och gjorda åtaganden - harnågra tillkommande utgiftsbehov fn o. m. /92 inte beräknats ilångtidsbudgeten. 1993/94 och 1994/95 beräknas dock tas i ansprålav infrastrukturfonden. Därför ökar förbrukningen av anslagsbehållningar dessaår. Utgifterna för räntor pä statsskulden beräknas till 60miljarder kronor /91. I fasta priser beräknas utgifterna förstatsskuldräntor falla med ca 1,. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.2 Långtidsbudgetför perioden /91-1994/95 Sammanfattning...................................................... ........ 1 Samhällsekonomisk bakgrund................................. 5 1.1 Inledning........................................................... ........ 5 1.2 Internationellaförutsättningar......................... 5 1.3 Utvecklingenfram .............. 5 Beräkningsmetod.................................................... ........ 9 Statsbudgetens inkomster...................................... 11 3.1 Historisk utveckhng1983/84-1988/89.............. ...... 11 3.2 Skattereformen................................................. ...... 12 3.3 Skatter.............................................................. 13 3.3.1 Fysiskapersoners skatt......................... 13 3.3.2 Juridiskapersoners skatt....................... 14 3.3.3 Lagstadgadesocialavgifter.................... ...... 14 3.3.4 Skatt påegendom................................. 16 3.3.5 Mervärdeskatt........................................ 16 3.3.6 Övrigaindirekta skatter......................... 16 3.4 Övriga inkomster.............................................. 17 Statsbudgetens utgifter.......................................... 18 4.1 Utgifternasutveckling....................................... 18 4.2 Historiskutveckling /84-1988/89.............. 18 4.3 Utgiftsutveckling1990/91-1994/95.................. ...... 19 4.4 Utgifternafördelade på departementens verksamhetsområden 21 4.5 Utgifternafördelade på realekonomiska kategorier 21 4.6 Utgifternafördelade efter ändamål.................. ...... 24 Budgetsaldo............................................................ ...... 26 5.1 Historiskutveckling........................................... 26 5.2 Långtidsbudgetperioden................................... 26 Den offentliga sektorn............................................ 28 6.1 Staten och socialförsäkringssektorn................. ...... 28 6.1.1 Inkomster............................................... 28 6.1.2 Utgifter................................................... 29 6.1.3 Finansielltsparande i stat och socialförsäkringssektor 33 6.2 Den kommunala sektorn................................... ...... 35 6.2.1 Verksamheten ikommuner och landsting 35 6.2.2 Inkomster............................................... 36 6.2.3 Utgifter................................................... 38 6.2.4 Finansielltsparande............................... 41 6.3 Offentligt sparande - slutsatser............... 43 Prop. 6.3.1 Historisk utveckling........................ .... 43 Bilaga 1.2 6.3.2 Utveckling ................ .... 44 7 Konsekvenser avberäkningsresultaten........... .... 46 Appendix.................................................... .... 48 Utdrag ur reviderade inkomstberäkningför /91 reviderade inkomstberäkning /91. () skall enligt sin instruktionvarje år till regeringen lämna en reviderad beräkning av statsbudgetensinkomster för det kommande budgetåret, avsedd som underlag förinkomstberäkningen i kompletteringspropositionen. RRV redovisar med dennaskrivelse nya beräkningar av inkomsterna för /91 på de störreinkomsttitlarna samt vissa speciellt konjunkturkänsliga inkomsttitlan Ianslutning till beräkningarna har även utfallet för /90bedömts. Underlag för beräkningarna har inhämtats från berörda myndigheten av inkomstskatterna har dessutom uppgifter utnyttjats dels från RRVstaxeringsstatistiska undersökning avseende , dels från . I beräkningarna har hänsyn tagits till riksdagsbeslut samtpropositioner och andra regeringsbeslut som förelåg . Här presenteras en sammanfattning av beräkningsresultaten.I den av RRV utgivna publikationen Inkomstberäkningen lämnas kommentarertill förändringar för vissa titlar avseende /91, där RRV nuförordar förändringan För att underlätta jämförelse med prognoserna i denreviderade nationalbudgeten presenteras i bilaga 1 också beräkningsresultatenkalenderårsvis . RRVs inkomstberäkning frän finns utgiven i enseparat publikation och kan tillsammans med den av RRV utgivna Inkomstliggarenanvändas som ett komplement till den nu presenterade reviderade inkomstberäkningen.Inkomstliggaren innehåller utförliga beskrivningar av vilka inkomster somhänför sig till de olika inkomsttitlarna och vilka bestämmelser som gäller fördessa. Överdirektör har beslutat i detta ärende inärvaro av direktör , revisionsdirektör ,avdelningsdirektör , byrådirektör , byrådirektörMargareta Nöjd, förste revisor och föredragande, byrådirektörBirgitta . 1989/90. Nr 150 Bilaga 1.3 () förslag till reviderad beräkning av statsbudgetens inkomster /91 och den nu gjorda beräkningen av inkomsterna under budgetåret1989/90 grundas på den ekonomiska politik som har kommit till uttryck i beslutav statsmakterna eller i förslag som har lagts fram av regeringen ipropositioner offentliggjorda före samt därefter på antagandetom oförändrad ekonomisk politik. Förutom de institutionella förutsättningarnaär bedömningen av konjunkturutvecklingen betydelsefull för beräkningen avstatsbudgetens inkomsten Den bedömning som regeringen presenterade i denpreliminära nationalbudgeten har utgjort det huvudsakliga underlaget förantagandena om den samhällsekonomiska utvecklingen. RRV har också haft kontaktmed under det pågående arbetet med den reviderade nationalbudgetenför . På grundval härav har RRV utgått från följande antaganden förberäkningarna: Utbetald lönesumma' 11.1 -0,2 -1,3 löpande priser' 7,1 -0,1 -0,8 -0,55 Basbelopp, kn 27 900 ' Procentuell förändring från föregående år Sedanbudgetpropositionen lagts fram har följande propositioner, regeringsbeslut ochlagrådsremisser av betydelse för inkomstberäkningarna tillkommit: Kommunalthuvudmannaskap för lärare, skolledare m.m. (1989/90:41) Regionalpohtik (1989/90:76) Skatt på omsättning av vissa värdepapper (1989/90:83) Vissanäringspolitiska frågor (1989/90:88) Skärpt investeringsskatt för vissabyggnadsarbeten (1989/90:96) Budgetpropositionen (1989/90:100) Finansieringav kostnader för låneförvaltningen inom ansvarsområde, m.m.(1989/90:112) Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (1989/90:114)Lagrådsremissen om reformerad inkomst- och företagsbeskattning m.m.Lagrådsremissen om mervärdeskatt m.m. Vidaregrundas beräkningarna nu på aktuellare uppgifter för inkomstskatterna. RRV haräven genomfört en enkät bland svenska aktiebolag under februari månad föratt förbättra underlaget för beräkningenav juridiska per- Prop. 1989/90:150 soners inkomstskatt. Statsbudgetens totala inkomster /91 Enligt de nu reviderade beräkningarna uppgårstatsbudgetens inkomster till 414,9 miljarder kn Det är 7,0 miljarder kn mer änvad som beräknades i budgetpropositionen. övrig skatt på varor Statsbudgetens inkomster för /90 beräknastill . vilket är 1,0 miljard kn mindre än vad som beräknadesi budgetpropositionen. För /91 ökar inkomsterna med 7,0miljarder kn i förhållande till budgetpropositionen och beräknas därmed uppgåtill totalt . I efterföljande tablå redovisas de inkomsttitlar som harde största förändringarna och orsakerna till dessa förändringar för budgetåren1989/90 och 1990/91 mellan beräkningarna till budgetpropositionen och RRVs nuvarandeberäkning (milj.kn). I* 1989/90. Nr 150 Bilaga 1.3 Skatt pä malt- och 1989/90:150 Bilaga1.3 Päde fiesta inkomsttitlar på statsbudgeten redovisas endast inkomsten På ettmindre antal titlar redovisas även utgiften För dessa titlar sker en nettoredovisning,dvs. saldot av inkomster och utgifter tas upp på statsbudgetens inkomstsida. Itabell 1 finns en sammanställning av bruttobeloppen budgetåren 1989/90 och1990/91. I RRVs prognosarbete ingår att för dessa titlar bedöma utvecklingen avbruttobeloppen för såväl inkomster som utgiften Tabell I. Bruttoredovisning av statsbudgetens inlionister budgetåren1989/90- 1990/91 (milj. Inkomster (brutto) 1100* Skatt på 5200* Statliga pensionsavgifter. Omföringar mellan statsbudgetens inkomsttitlar är exkluderade. Denstörsta differensen mellan brutto- och nettoredovisningen finns pä in- Prop.1989/90:150 komsttypen 1000 Skatten på huvudgruppen 1100 bestårtill Bilaga 1.3 största delen av preliminärskatter (statlig och kommunalinkomstskatt m.m.). Utgifterna utgörs bl.a. av utbetalningar avkommunalskattemedel och överskjutande skatt. För huvudgrupp 1100 beräknasbruttoinkomsterna minska mellan budgetåren 1989/90 och 1990/91.Bruttoutgifterna beräknas öka för /91. Inkomsterna på huvudgruppen 1200 består i huvudsak avarbetsgivaravgiften I den tabellariska bruttosammanställningen ingår såväl ATP-avgiftersom de övriga arbetsgivaravgifter som överförs till fonderade medel utanförstatsbudgeten. Utgifterna utgörs av utbetalningar till ATP-systemet och olikafonderingar inom den statliga sektorn. Vidare utbetalas sjukförsäkringsavgiftensandel av sjukförsäkringens kostnader. Bruttoinkomsterna för huvudgruppen 1200beräknas öka mellan budgetåren 1989/90 och 1990/91. Motsvarandeutveckling för utgifterna är . Bruttoinkomsterna på huvudgruppen 1400 beräknas till 241,5miljarder kn för /90 och bruttoutgifterna till 73,5 miljarder knför samma ån Bruttoutgifterna utgör återbetalningar av mervärdeskatt. /91 beräknas bruttoinkomsterna öka och bruttoutgifternamed jämfört med /90. Inkomstskatterna för fysiska personer beräknas /90 till 84,9 miljarder kn, vilket är en minskning med 1 700milj. kn jämfört med budgetpropositionen. För /91 beräknas fysiska personersinkomstskatt till 59,8 miljarder kn, vilket är en minskning med 12 638 milj. knjämfört med budgetpropositionen. Lönesumman har justerats ned med 0,2procentenheter jämfört med budgetpropositionen. För inkomståren 1990 och 1991har lönesumman justerats upp med 0,8 resp. ned med 1,3 procentenheten Utöverdessa förändringar har RRV haft tillgång till nya antaganden vad gällerpensionsutbetalningar, ränteinkomster, ränteavdrag, beskattade förmåner m.m. Nedjusteringen för /91 beror till störstadelen på att RRV har tagit hänsyn till lagrådsremissen om reformeradinkomstbeskattning. Förslaget innebär bl a kraftigt sänkta marginalskatter påarbetsinkomster, sänkt skatt pä kapitalinkomster och sänkt"skatterabatt" pä underskott av kapital. Vidare breddas basen förberäkning av inkomstskatterna. Exempel på större basbreddningar är minskadeavdragsmöjligheter för traktamenten, höjda bilförmånsvärden och införande avskatteplikt på måltidssubventionen Den totala skattesänkningen beräknas till drygt 62 miljarder kn innan hänsyn tagits tillbasbreddningarna. En utförligare redovisning av skattereformen finns i kapitelII i publikationen Inkomstberäkningenvåren 1990. Inkomsterna på titeln kommer att minska fram t o /93, då effekten av skattereformen på utbetalningarna av kommunalskattemedel är störst. Därefter bör inkomsterna på titeln öka. Juridiskapersoners inkomstskatt Prop. Bilaga 1.3 Juridiska personers inkomstskatter beräknas förbudgetaret 1989/90 till 29,9 miljarder kn Det är en minskning med drygt 1,5 miljarder knjämfört med För /91 beräknas inkomsterna till 29,1miljarder kn, vilket är nära 1,5 miljarder kn mer jämfört medbudgetpropositionen. Den beräknade förändringen /90 jämfört medbudgetpropositionen är främst en effekt av att inkomstskatten för inkomståren1989 och 1990 har justerats ned. Förändringen /91 jämfört medbudgetpropositionen beror främst på att RRV har tagit hänsyn till lagrådsremissenom reformerad inkomstbeskattning. Nettot på titeln socialavgifter beräknas till54,5 miljarder kn för /90 och till 53,3 miljarder kn /91. Detta innebär att nettot stiger för innevarande budgetårmed 0,8 miljarder kn jämfört med budgetpropositionen. Orsaken till ökningen avnettot för innevarande budgetår är främst att utgifterna för sjukförsäkringenhar justerats ned med hänsyn till utfallsdata satnt att utgifterna förarbetsskadeförsäkringen har blivit lägre än vad som angavs ibudgetpropositionen. /91 stiger nettot på titeln med 6,3miljarder kn jämfört med budgetpropositionen. Denna ökning orsakas av att denföreslagna skattereformen 1991 medför en basbreddning för uttag avsocialavgifter. Det föreslås även att en särskild löneskatt införs som skalltas ut (motsvarande skattedelen av socialavgifterna) påförvärvsinkomster som inte till någon del grundar rätt tillsocialförsäkringsförmånen Denna särskilda löneskatt beräknas ge 3,7 miljarder knför /91. Inkomster av skatt på egendom beräknas till totalt 21,7miljarder kn för /90 och till 22,8 miljarder kn för budgetåret1990/91. Det är en minskning med . Skatt på varor och tjänster Inkotnsterna av skatt på varor och tjänster beräknas tilltotalt 167,9 miljarder kn för /90 och till 196,5 miljarder knför /91. För innevarande budgetår har inkomsterna räknats uppmed . jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. /91 har en upprevidering gjorts av inkomsterna med 10,3miljarder kr. Den beloppsmässigtstörsta inkomsttiteln under Skatt på varor och tjäns ter är Mervärdeskatt. Inkomsterna av mervärdeskatt har räknats upp med 0,6 miljarder kn för /90. För /91 har inkoms terna av mervärdeskatt räknats upp med 7,4 miljarder kn jämfört med bud getpropositionen. Ökningen beror främst på de förslag som ligger i lagråds remissen om mervärdeskatt. Där föreslås en utvidgad och generell beskatt- 6 ning av iprincip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster. På grund av den varma vintem beräknas inkomsterna påtiteln 1.3 tninska för innevarande budgetår med 0,8miljarder kn till 16,5 miljarder kn jämfört med beräkningarna ibudgetpropositionen. För /91 beräknas inkomsterna på energiskattöka med . till 17,3 miljarder kn Ökningen beror bl. a. påförslaget i lagrådsremissen om införande av koloxidskatt och att titeln för oljeprodukter flyttas till allmän energiskatt. 1989/90:114 om ekonomisk-politiska åtgärderföreslås att tobaksskatt och dryckesskatt höjs fr.o.m . Desammanlagda ökade inkomstema beräknas till . för budgetåret1989/90 och till 1,7 miljarder kn för /91. Övriga inkomster på statsbudgeten består av huvudgruppernaInkomster av statens verksamnet. Inkomster av försåld egendom. Återbetalning avlån och Kalkylmässiga inkomster. I budgetpropositionen beräknades dessa inkomstertill 48,0 miljard kn för /90 och till 48,7 miljarder kn /91. För innevarande budgetår har inkomsterna räknats upp med1,2 miljard kn För /91 beräknas inkomsterna till 50,4 miljarder knvilket är 1,6 miljarder kn mer än i budgetpropositionen. Räntor på särskilda räkningar i har räknats uppmed 0,1 miljarder kn till för innevarande budgetån /91 beräknas inkomsterna öka med 0,8 miljarder kn till 2,4miljarder kn Orsaken till ökningen är de ändrade antagandena om räntelägetunder åren 1990 och 1991. Återbetalning av bostadslån har räknats upp med 1,5miljarder kn /91. Det beror främst på att antalet lösta lånberäknas öka. Förslag till nya inkomsttitlar I lagrådsremissen om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning m.m. föreslås att en särskild löneskatt tas ut med 21,5 %pä vissa förvärvsinkomster fn o. m. . RRV föreslår därför att en ny titel Särskildlöneskatt upprättas. Inkomsterna på titeln beräknas för /91till 3,7 miljarder kn Prop.1989/90:150 Bilaga 1.3 Tabell2 Jämförelse mellan inkomster enligt budgetpropositionen och RRVs beräkningför budgetåren !989/90 och !990/9! (tusental kronor) 176 000 1 933 000 171 000 1 910 000 -5 000 -23 000 0 0 0 0 0 0 0 0 / 175 000 900 000 ; 175 000 900 000 275 000 / 240 000 950 000 290 000 1 240 000 950 000 290 000 498 000 -7 494 000 -6 915 000 -5 966 000 -5 468 000 -5 000 11 675 000 11 480 000 10 850 000 10 845 000 Skatt på inkomst: Fysiska personers inkomstskatt: Fysiska personers inkomstskatt Juridiska personers inkomstskatt: Juridiska personers inkomstskatt Ofördelbara inkomstskatter: Övriga inkomstskatter: Kupongskatt Utskiftningsskatt och ersättningsskatt Bevillningsavgift Lotterivinstskatt 1200 Lagstadgade socialavgifter: 1211 Folkpensionsavgift 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1231 Barnomsorgsavgift 1241 Vuxenutbildningsavgift1251 Övriga socialavgifter, netto 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsverketsoch ar-betsniiljöinsitutets verksamhet 1281 Allmän löneavgift 1291 Särskildlöneskatt !300 Skatt på egendom: 1310 Skatt på fast egendom: 1321 Fysiska personers förmögenhetsskatt 1330 Arvsskatt och gåvoskatt: 1340 Övrig skatt på egendom: 364 083 80! -5 409 000 863 601 117 762 000 -4 857 000 Ökning (-I-) -2 220 200 -3 !8! -/ 729 000 -1 729 000 -1 532 000 O 80000 80 000 359 164 701 102 970 900 -7 743 000 364 523 901 9! -6 649 000 Ökning (-f) 5 359 200 -!! O 90000 90 000 1989/90:150 Bilaga1.3 budgetpro- RRVs positionen beräkning Ökning (-I-) Enligt Enligt Ökning (-H) positionen beräkning (-) !400 Skatt på varor och 5 450 000 5 415 000 5 400 000 5 430 000 -35 000 5 975 000 5 880 000 -95 000 30 000 5 700 000 5 600 000 -100 000 !67 774 80! !67 925 60! 186 207 80! 115 500 000 122 900 000 ' 5 150 000