prop · GD0386 · 1989-12-31 00:00:00 — Någrainstanser tar upp förslaget om särskilt stöd till folkbddningsorganisalionernaoch stödjer detta. SÖ säger bl. a. att folkbildningsorganisalio-nerna i samspelmed de stora folkrörelserna haft avgörande betydelse för all förankrademokratins principer i befolkningen. SÖ är vidare berett alt i samråd med bl.a. studieförbunden vidta eller föreslå de ålgärder som kan erfordras för att ytterligarefördjupa eller effektivisera dessa insatser. Fleraremissinstanser, bl.a. Samarbetsgruppen för invandrarorganisationer i (SIOS),betonar viklen av samarbetet mellan invandrarorganisalionerna och andrafolkrörelser när det gäller etniska relationer. betonar kyrkans och invandrarnas trossamfundsbetydelse bl.a. i förståelsen av del pluralistiska samhället och anser allslödel lill utveckling av invandrargruppers organisalionsliv också bör omfattareligiöst förankrade projekt. uppmärksammar i sittyttrande betydelsen av invandrarkyrkorna. Någraremissinstanser menar all man särskilt bör satsa på ungdomsorganisationerna iarbetet att förbättra etniska relationer. anser all folkhögskolorna bör få ökat stöd i sitt arbete för atlintegrera flyktingar. Etthell nytt förslag i rapporten är att införa ett grundslöd JÖr organisationersom har tid huvudsakligt ändamål alt arbeta mot rasism och främlingsfientlighet.SIVär positivt till förslaget men menar atl formerna för ett sådant stödytterligare måste utredas. Någrauniversitetsinstitulioner tar upp kulturfrågor. Linjenämndenför skådespelar- och musikdramatiska linjen, kansliet för konst och humanioravid vill lyfta fram den betydelse som ett livaktigtallmänt kullurliv kan ha för all hos svenskar i gemen öka förståelsen för ochinsikten i allmänmänskliga värden och därmed öka toleransen och kontaktvillighelengentemot invandrare. Linjenämndenför bild- och formutbildningar vid samma institution framhåller att kunskap omandra länders kultur, konst, konsthantverk och arkitektur är en mycketbetydelsefull och grundläggande källa till förståelse för olika kulturer. Musikhögskolanvid samma universitet menar all musik har den speciella egenskapen all denbåde kan uttrycka och kommunicera etnisk identitet. Den pedagogiska ochpsykologiska institutionen vid i ping framhåller i sitt remissyttrande att det är viktigt att tillvarata alla de positiva möjligheter som möten mellan kulturer kan innebära och alt man genom sådana möten kan få perspektiv på den självklarhet med vilken 64 manbetraktar sina egna beteenden som nästan tillhörande människans Prop.1989/90:86 natur. Kommissionenhar föreslagit att resursema för invandrarforskning bör förstärkas i sambandmed forskningspoliliska beslut. Förstärkningen bör avse såvälbasresurserna vid universiteten som de resurser för sektorsforskning som står lilldelegationens för invandrarforskning (DEIFO) förfogande. Kommissionen pekar isammanhanget vidare på särskilt angelägna områden för forskning och påbetydelsen av att DEIFO får ökade resurser över en längre lid. Dessutomframhåller kommissionen atl kunskapsuppbyggnaden bör ha en långsiktiginriktning och att forskningsresultaten kontinuerligt måste återföras lillavnämare av olika slag. Kommissionensförslag har överlag bemötts positivt. Det råder bland dem som kommenterat dessafrågor en bred enighet om all resurserna för forskning på området behöverförstärkas med en inriktning på långsiktig kunskapsuppbyggnad. Flera avremissinstanserna pekar på all invandrarforskning emellertid måste sättas in iett vidare sammanhang än det som är strikt inriktat på ett studium avinvandrare och deras situation. Forskningen bör sålunda fokusera inte bara på"ren invandrarforskning" utan på ett vidare studium av människor(både invandrare och andra) och deras möten med varandra, men också påförhållandet mellan människorna i vårt land och den offentliga förvaltningen. Dessasynpunkter delas av CEIFO. Ettantal remissinstanser pekar på områden där det enligt deras mening vore avsärskild betydelse med ökad kunskap genom forskning. Det gäller t. ex.främlingsfientlighet, invandrarbarns och -ungdomars situation, "internationellundervisning", invandrarakademikers ställning på den svenskaarbetsmarknaden och frågan om i vilken grad utländska medborgare begårrespektive utsätts för brott. CEIFOoch SIOS framhåller alt forskningen också bör utgå från invandrarnas ochminoriteternas erfarenheter och särskilda perspektiv. Alt information om resultaten av genomförd forskning måste spridas tillsamhället, inklusive beslutsfattarna, påpekas bl.a. av statsvetenskapligainstitutionen vid , , Svenska Jlyktingrådei och . 1ett utförligt yttrande över kommissionens belänkanden berör institutionen förfilosofi vid bl.a. forskningsfrågor. Institutionenargumenterar för att ökade resurser ställs till invandrarforskningensförfogande. Utgångspunkten aren bedömning att invandringen till ochdärav följande kulturkontakter mellan svenskar och andra grupper sannoliktkommer all öka. Det gäller därför alt ta tillvara den kompetens inomuniversiteten som finns uppbyggd. Lagstiftningoch rättstillämpning Prop. Förbudmot rasistiska organisationer öiiaga / Kommissionenföreslår att bör förbjuda sammanslutningar, som ägnar sig åt attförfölja personer eller grupper av personer av viss ras, med viss hudförg ellervisst etniskt ursprung. Vidare föreslår kommissionen att dellagande i sådanasammanslutningars verksamhet kriminaliseras. Blandde remissinstanser som har kommenterat denna fråga är en knapp majoritetpositiv lill förslaget. Allmänt kan sägas, att många instanser med juridiskfackkunskap tillstyrker förslaget med hänvisning lill alt harratificerat FN:s konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering.Många organisationer med folkrörelseanknytning har avstyrkt förslagen med hänvisninglill förenings- och yttrandefriheten. Följande remissinstanser har tillstyrkt hell eller i huvudsak eller har ingen erinran mol förslaget: , , . , , , . TCO, , , Svenska röda korset, SamarbelsnämndenJÖr statsbidrag till trossamfund, frikyrkoråd, De fria kristnasamfundens råd, SIOS, Japanska riksförbundet, RiksJÖrbundel Hem och skola.Riksförbundet i , . Svenska fiyklingrådei.Hässleholms kommun, juridiska fakulteten vid och juridiska fakultetsslyrelsenvid . gemensamma yttrandet från tid trossamfund,frikyrkoråd och De fria kristna samfundens råd redovisas dock att eninte närmare identifierad minoritet motsätter sig ett förbud mot organiseradrasism, främst med hänvisning lill föreningsfriheten. Med i huvudsak sammamotivering har en minoritet reserverat sig mot majoriteternas uppfattning iSvenska kommunförbundet och . Följande remissinstanser har avstyrkt eller uttryckt tveksamhet inför förslaget:JK, RÅ, Slutens ungdomsråd. juridiska fakulletsnämndenvid , . , , , universitets studentkår, och vid . LOhar förklarat att slutligt ställningstagande till frågan om lagstiftning börgöras först efler viss ytterligare utredning om effekterna på föreningsfrihetensområde av etl organisalionsförbud. Fleraav dem som stöder ett förbud mot rasistiska sammanslutningar gör så helt elleri huvudsak med uttrycklig hänvisning lill att har ratificerat FN: srasdiskrimineringskonvention. Imånga fall förenas denna inställning med uppfattningen att en förbuds lagstiftning är nödvändig på grund av konventionen men att den i prakti ken är svårtillämplig och ineffektiv. Juridiskafakulteten vid delar uppfattningen alt ras- Prop.1989/90:86 diskrimineringskonventionen innebär en skyldighet för attinföra Bilaga 2 ett lagstadgat förbud mot rasistiska organisationer. Fleraremissinstanser, som tillstyrker ett förbud, motiverar detta med att etl förbudvore en viktig markering från statsmakternas sida av att man inte tolererarrasism. förbud måste emellertid, framhålls del, kompletteras med andraåtgärder, bl. a. information och opinionsbildning, för atl kampen mol rasismoch främlingsfientligheler på lång sikt skall bli framgångsrik. Ilikhet med några andra lill förbudet positiva remissinstanser resonerar SIVkring frågan om ell förbud kan sägas innebära en kränkning avföreningsfriheten. menar dock atl det här är fråga om en intressekonfliktmen ingen kollision. EnligtSAF följer av konventionen ingen ovillkorlig skyldighet all lagstifta mot rasistiskaorganisationer. I sitt yttrande utvecklar SAF närmare sina argument härför,varvid man bl. a. utförligt redovisar omständighetema kring konventionenstillkomst. SAFframhåller också att konventionen enligt internationella rättsvelen-skapligakommentarer kräver lagstiftning endast om detta är påkallat av omständigheterna. vid menar för sin del, atl syftet medkonventionen är uppfyllt genom "den lagstiftning som redan finns,eventuellt kompletterad på vissa andra, av kommissionen föreslagna sätt".Denna uppfattning delas av flera remissinstanser. antal remissinstanser som har avstyrkt förslaget har gjort del, ivart fall delvis, med hänvisning lill förenings- och yttrandefriheten. Detgäller t. ex. , , . , ,och . Medborgarrättsrördsenifrågasätter om del över huvud taget finns ett behov av en förbudslagsliflningpå området. Inga utredningar visar att rasistiska eller främlingsfientligaorganisationer existerar i . RApekar på atl ett förbud mol rasistiska organisationer i praktiken skulle blimyckel svårt att upprätthålla. Stora resurser skulle få sältas in iutredningarna, som dessutom lorde kräva ålgärder som är svåra att förena medallmänna principer om åsiktsfrihet och restriktivitet när det gäller åsiktsregistrering.Ändå skulle, bedömer RÅ, finnas stora möjligheter för organisationer alt ipraktiken undgå förbudet genom att t. ex. ändra stadgar. Lagstiftningmot etnisk diskriminering i arbetslivet Kommissionenhar föreslagit att en lagreglering mot etnisk diskriminering i arbetslivet ånyobör övervägas. Avde remissinstanser som har kommenterat denna fråga har del över vägande flertalet antingen tillstyrkt att lagstiftning övervägs eller förklarat sig ej ha någon erinran häremot. Del gäller JK, . hovrätt, Malmötingsrätt, , arbetsdomstolen, arbets- Prop. 1989/90:86marknadsstyrelsen, , , /SR, juridiska Bilaga 2 fakultetsnämndenvid , vid , , . Svenska röda korset. , lid trossamfund,frikyrkoråd. De fria kristna samfundens råd, SIOS, . iSverige, och . SAFavstyrker för sin del lagstiftning på området. Föreningen menar inledningsvis,all del saknas behov av sådana regler. SAFredovisar därefter de negativa konsekvenser som man ser förenade med denföreslagna lagstiftningen, bl. a. när det gäller invandrarnas möjligheter lillanställning och befordran samt för relationerna på arbetsplatsen. Kriminaliseringav stämpling till viss brott Kommissionenhar föreslagit en skärpning av strafibestämmdsema för normalfallet avmisshandel, grovt olaga tvång, olaga hot, ofredande, grov stöld ochskadegörelsebrotten på så sätt att stämpling lill brotten bestraffas. Flertaletremissinstanser som har kommenterat förslaget tillstyrker del eller har ingenerinran mot del. Del gäller , advokatsamfund.Folkpartiets ungdomsförbund. Svenska röda korset. SIOS, och skola, , , och vid . 1 allmänhet motiverasinte ställningstagandet närmare. De flesta rättsvårdande instanser avstyrker förslaget eller uttryckertveksamhet, antingen av sakliga skäl eller på grund av all man menar atlfrågan är otillräckligt utredd. Denna inställning har JK, RÄ, överåklagaren i ,överåklagaren i , i , . , och juridiska fakulletsnämnden vidUppsala universitet. Kommissionenföreslår att möjligheten till grupptalan och rätt lill skadestånd vid brottethets mot folkgrupp utreds. Baraett mindre antal remissinstanser har kommenterat denna punkt. De flesta avdessa tillstyrker eller förklarar sig utan närmare kommentarer ej ha någonerinran mot att förslaget utreds ytterligare. Detta gäller RPS. , lingrätt, , juridiska , juridiska fakultetsslyrelsen vid Uppsalauniversitet, , . RPSpekar dock på att förslagels genomförande är förenat med en rad 68 svåriösta problem av bl.a.processuell natur. 1989/90:86 liknande synpunkter. RÅvill för sin del avstyrka förslaget. Även JK uttrycker tveksamhet till förslaget. DOsom klagoinstans i vissa fall av ifrågasatt rasdiskriminering Kommissionenföreslår all DO utses alt som särskilt organ pröva klagomål från personer, somanser sig diskriminerade på gmnd av ras utan att ha fåll upprättelse avtillgängliga inhemska rättsmedel. Dennapunkt har kommenterats av bara ell mindre antal remissinstanser. De allraflesta av dessa tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran, dock utanall närmare utveckla sina skäl härför. Nyplacering i av brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering Kommissionenföreslår all brotten hels mol folkgmpp och olaga diskriminering flyttas frånbrottsbalkens kapitel om brott mot allmän ordning lill dess kapitel om frihetoch fred eller ärekränkningsbrotten. Ett fåtal remissinstanser har kommenterat denna fråga. Flertalet har tillstyrktförslaget eller förklarat sig inte ha någon erinran mot det. Delta gällerStockholms tingsrätt, juridiska fakultetsnämnden vid . SIOS.Verdandi och vid . RPS.Malmö tingsrätt och juridiska fakultelsstyrdsen vid pekarpå föngdsestraffkommilléns förslag atl ell särskilt kapitel om folkmord skallinarbetas i . sådant kapitel skulle också kunna innehållabrotten olaga diskriminering och hels mol folkgmpp. RPSmenar för sin del, all en flyttning av de aktuella bestämmelserna på sin höjdhar marginella fördelar. Kommissionensförslag på detta område innebär bl.a. all den beredningsgmpp inomjustitiedepartementet som utreder frågan om ökat skydd för yttrandefrihetensärskilt allvarligt bör överväga överträdelser av gränsema för yttrandefriheteni närradion. Kommissionen föreslår en snabbare handläggning av yttrande- ochtryckfrihetsmålen i domstolarna och en motsvarighet lilltryckfrihetsförordningens regler om beslag och konfiskering på pressensområde. Vidare föreslår kommissionen atl utredningen om vissa närradiofrågorfår i uppdrag att se över reglema dels om ansvar för referensband, dels omnärradions etniska nämnds ställning. förslag angående närradion har berörts av bara ell begränsatantal remissinstanser. Kommentarema är dessutom i de flesta fallen mycketkortfattade. De instanser som har berört dessa frågor har så gott som enhälligtvarit positiva lill de framförda förslagen. Dettagäller i huvudsak JK, RPS, , , social- 69 Svenska röda korset, SIOS, narra- Prop. 1989/90: 86 dioförbund och . framhåller dessutom atl förbundels stämma bifallit enmotion om att Närradions etniska nämnd skall kunna var stramare i sin bedömningför all medverka lill ett ökat förtroende för närradion. För egen del har Närradioförbundetför avsikt atl i normal-stadgar för närradioföreningar införa alt medlemmar vidbrott mol de etniska reglerna kan uteslutas. Stockholmstingsrätt kommenterar förslaget om snabbare handläggning av yttrande- ochtryckfrihetsmålen i domstolarna med att sådana mål skall handläggasmed skyndsamhel. Det faktum alt det finns många andra mål av förturskaraktärgör dock att väntetiderna ändå är långa. JOställer sig tveksam till tanken alt tillerkänna en privat inrättning dessutomverkande inom en organisation lill vilken inte samtliga berörda närradioföreningarär anslutna en befogenhet att med lagstiftnigens stöd utkräva ellreferensband. vid avstyrker för sin del förslagen attbegränsa yttrandefriheten i närradiosändningar. Att genom ytterligarelagstiftning inskränka förenings- och yttrandefriheten ser fakultetsnämnden somnågot myckel allvarligt. Förbättradstatistik rörande rasistisk brottslighet Kommissionenhar föreslagit, atl kodsystemet för rältsstatistiken hos polismyndigheternabör ses över. Rättsstatistiken innehåller ingen särskild kod förexempelvis offrets nationalitet eller etniska urspmng. Detta innebär all detinte finns statistik över i vad mån "allmän" brottslighet har begåttsav rasistiska eller främlingsfientliga skäl. Det sker ingen särredovisningav brotten hels mot folkgmpp och olaga diskriminering. Baraell fåtal remissinstanser har uttryckligen kommenterat förslaget. BRA stöderförslaget i dess helhet. SCButtalar sig positivt om förslaget i vad det avser en särredovisning av brottenhets mot folkgmpp och olaga diskriminering. Man förklarar att man kommer atl isamband med planerade överläggningar med aktualisera ettinförande av egna koder för de aktuella brotten. Däremoiställer sig SCB tveksamt till förslaget atl generellt införa tillägg ikodsystemet, eftersom det torde vara mycket svårt alt redan vid anmäl-ningslillföllelmed någon större säkerhet kunna fastställa om ell brott begåtts av rasistiskaeller främlingsfientliga skäl. Kriminologiskainstitutionen vid delar denna uppfattning. Sammanfattning av utvärdering Pp.1989/90:86 (SOU 1989:57) DO och ' Föratt motverka etnisk diskriminering i arbetslivet och på andra områden avsamhällslivet inrättades en ny myndighet, ombudsmannen moletnisk diskriminering (DO). Som stöd ål ombudsmannen inrättades diskriminering. Verksamheterna reglerades genom lagen(1986:442) mol etnisk diskriminering. Ombudsmannensverksamhetsområde skulle omfatta hela samhällslivet med.undantag förprivatlivet. Särskild uppmärksamhet skulle ägnas etnisk diskriminering iarbetslivet. Ombudsmannens uppgift blev att dels i individuella fall ge råd,dels på ett generellt plan bl. a. genom överläggningar och information arbetaför att gällande rättsregler på området iakttas och för atl kartlägga behovetav ytterligare åtgärder mol etnisk diskriminering. På arbetslivets område gavsombudsmannen befogenheter all vid vile förelägga arbetsgivare att komma lillöverläggningar med och lämna upplysningar till ombudsmannen. Nämndengavs tre uppgifter: all pröva besvär över vite som ombudsmannen förelagt, geombudsmannen råd i principiellt viktiga frågor samt hos regeringen föreslåförfattningsändringar eller andra åtgärder som är ägnade att motverka etniskdiskriminering. DO-myndighetengavs från början tre befattningshavare: , en juristhandläggare och enassistent. Arbetsstyrkan har utökats med en. Nämnden består avtre ledamöter, av vilka ordföranden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet somdomare. Syftetmed utredningen metod för genomförandet Redani samband med tillskapandet av de nya myndighetema bedömdes en utvärdering böragöras . Enligt direktiven för utredningen skall förändringar avverksamhetens inriktning, dess organisation eller av gällande regler kunnaföreslås, om utvärderingen påvisar behov därav. Utvärderingen skall utgöraunderlag för beslut om den fortsatta verksamheten fr.o.m. budgetåret1990/91. Avde ca 2000 ärenden som registrerats hos DO har 250avslutade ärenden valts ut stickprovsvis förgranskning. Därutöver har samtliga avslutade ärendenavseende påstådd etnisk diskriminering i arbetslivet (198) gåtts igenom.Medarbetarna hos DO har intervjuats, liksom nämndens ledamöter ochsekreterare. Samråd har hållits med företrädare för ett tjugofemtal myndigheteroch organisationer. Kartläggningav DO: s verksamhet Prop. Avdet totala antalet registrerade ärenden hos DO har i runt tal 1 300, dvs. tvåtredjedelar, anhängiggjorts utifrån av enskilda. Den största ärendegruppenutgörs av påstådd etnisk diskriminering på arbetsmarknaden (212). Härnästföljer gruppen Allmän diskriminering mol svenskar (183) och Övrig olagadiskriminering (151). Denresterande tredjedelen ärenden innefattar ärenden angående intern administration,DO:s publikationer, inbjudningar om DO:s medverkan i olika sammanhang samt DO:sinliativärenden m. m. Mellan300 och 400 telefonsamtal från enskilda som önskar råd i olikaangelägenheter har lagits emot av . DOhar medverkat som föredragshållare, föreläsare och utbildare 150-lal arrangemang . Underperioden har DO givit ul fyra tryckta publikationer och 15 slencilerademeddelandeblad. DOhar tagit emot ell betydande antal utländska studiebesökare och medverkat iinternationella sammanhang. DOhar under liden varit ordförande i en expertgruppinom kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet (A 1987:05). DOhar haft åtskilliga kontakter med massmedierna. Nämndenhar under de tre verksamhetsåren hållit fem, tre resp. sex sammanträden.Sammanträdena har som regd hållils i där DO och hans medarbetarehar varit närvarande och löpande informerat nämnden om sin verksamhet.Uppkommande frågor har diskuterats informellt. Några råd i skriftlig form harinte lämnats. Nämnden har inte föreslagit regeringen någraförfattningsändringar. Nämnden har inte heller prövat några överklagade beslutav DO om vitesföreläggande. sådant beslut har meddelats . Utvärderingenger vid handen atl har kommit all upp fattas som ett värdefullt inslag i svenskt samhällsliv som bör finnas kvar. Utvärderingen ger också vid handen alt DO redan med de arbetsinstru ment som lagen mot etnisk diskriminering anvisar och de arbetsmetoder som myndigheten har använt kan åstadkomma goda resultat både i enskilda ärenden och i den opinionsbildande verksamheten. Några behov av förändringar vad gäller lagen eller arbetsmetoderna påvisas inte utom 72 såvittavser en koncentration av insatserna till några områden i taget och Prop.1989/90:86 en något mer standardiserad och delegerad handläggning av sådana enskil- Bilaga 3 da ärenden som inte tillhör DO:s verksamhetsområde. Däremotkonstateras alt särskilt verksamheten med de enskilda ärendena ochtelefonrådgivningen har kommit atl få en sådan omfattning att det får ansesnödvändigt all ge myndigheten en förstärkning på handläggarsidan medminst en person. Det framhålls som angeläget att DO tillförs lämpliga ochtillräckliga resurser för sin informationsverksamhet. En befallning somställföreträdande DO anses böra inrättas. Utvärderingeni sig anses inte ha bekräftat behovet av ett lagreglerat förbud mol etniskdiskriminering i arbetslivet. Denkorta verksamhetstid som utvärderingen har avsett anses motivera en nyutvärdering, förslagsvis efter ytteriigare . Övervägandeskäl anses tala för alt inte nu avveckla nämnden eller förändra dess uppgiftereller sammansättning. bedöms dock nämnden kunna avvaras somsjälvständig myndighet. Verksamheten hos ombudsmannenmot etnisk diskriminering bör fortsätta. Delsamma gäller åtminstone tillsvidare nämnden mol etnisk diskriminering. Någon ändring av lagen mol etnisk diskrimineringeller andra lagändringar är inte påkallade. bör tillförasåtminstone en handläggare med huvudsaklig inriktning på de enskilda ärendena.Särskilda resurser bör ställas till förfogande för DO:s externa informaiion. Enbefattning som ställföreträdande DO bör tillskapas. Detta medför ett behov avändring i ombudsmannens instmktion. DO:s och nämndens verksamhetbör utvärderas igen efter ytteriigare . Förslagetatt förslärka personalresurser beräknas medföra ett ökatårligt medelsbehov av ungeför . Kostnaden bedömskunna läckas genom en omfördelning inom anslaget E. Invandring under tiondehuvudtiteln. Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... ... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Inledning.......................................................... ... 3 2 Överväganden och förslag .................................. ... 4 2.1.1 Bakgrund ............................................. ... 4 2.1.2 Ett konfliktfritt samhälle?......................... 2.1.3 Invandrarpolitikensvalfrihetsmål................ ... 6 2.1.4 Några begrepp....................................... ... 8 2.1.5 I rätt riktning?....................................... 2.1.6 Orsakerna till etniskakonflikter.................. .. 11 2.1.7 En internationell utblick .......................... .. 13 2.1.8 Generell välfördspolitik ellerriktade åtgärder .. 15 2.1.9 Bostad, arbete och svenska..................... .. 16 2.1.10 Alla harett ansvar ................................ .. 16 2.1.11 Särskilda ålgärder frånsamhällets sida...... .. 18 2.2.1 Förbud mot rasistiskaorganisationer ......... .. 19 2.2.2 Etnisk diskriminering iarbetslivet............... .. 26 2.2.3 Kriminalisering av stämpling tillvissa brott . 2.2.4 Grupptalan och skadestånd...................... .. 32 2.2.5 DO som klagoinstans i vissafall av ifrågasatt rasdiskriminering 32 2.2.6 Ny placering i avbrotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering .. 33