prop · GD0353 · 1989-12-31 00:00:00 — med bedömning av den ekonomiska utvecklingen under 1989,1990 och 1991 Regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad som har lagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokolletden samt överlämnar en i utdraget angiven promemoria medbedömning av den ekonomiska utvecklingen , 1990 och 1991. 1 1989/90. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , , , , , , , ,: statsrådet Skrivelse till med bedömning av den ekonomiskautvecklingen , 1990 och 1991 Konjunkturinstitutethar offentliggjort sin årliga höstrapport. Regeringen hartidigare beslutat att föreslå en reformering av skattesystemetmed början 1990. Mot denna bakgrund har en promemoria utarbetats inomfinansdepartementet med en bedömning av den internationella och svenskaekonomiska utvecklingen under 1989,1990 och 1991. Denna bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga. Jagdelar den bedömning av den ekonomiska utvecklingen som har kommit lill uttrycki promemoria. Jaghemställer att regeringen överlämnar promemorian till och berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag nu anfört. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hanshemställan. Svensk ekonomi Skr. Föreliggandepromemoria har utarbetats inom . Den innehåller en bedömningavden internationella och den svenska ekonomins utveckling t.o.m. 1991.Beskrivningen av utvecklingen bygger i tillämpliga delar påkonjunkturinstitutets höstrapport. Bedömningarna av utvecklingen ,vilka har en mer översiktlig karaktär, har gjorts inom finansdepartementet.Beräkningarna baseras på regeringens proposition om inkomstskatten för 1990och på de riktlinjer för en fortsatt skattereform 1991 som lagts fast iöverläggningar mellan regeringen och övriga riksdagspartier. Ansvarig förpromemorian är statssekreteraren . Arbetet har letts avdepartementsrådet och avslutades . 1 Sammanfattning Skr. Aktivitetsnivånär fortfarande hög i den svenska ekonomin. Kapaciteten är fullt utnyttjad imånga företag och brislen på arbetskraft är påtaglig. På grund av den lågaproduktivitetsökningen stannar tillväxten av BNP på . För nästa årförutses en dämpning till knappt 1 1/, bl.a. beroende på en långsammareökningstakt för bruttoinvesteringar och ett lägre bidrag från lagren.Bytesbalansen försämras ytterligare. Löner och priser stiger snabbare än iomvärlden. Arbetslösheten förblir låg. tillförs hushållen extraköpkraft om skattereformen genomförs i linje med lämnade förslag. BNP väntas dåsuga något mer än . Deninternationella konjunkturen är stark, framför allt i det kontinentalaVästeuropa. I har aktiviteten dämpats något, men tillväxten ärändå högre än väntal och en reccession verkar avlägsen. För hda OECD-områdetberäknas BNP öka med cirka 3 1/1989 och med både 1990 och 1991.Inflationstakten når sin topp och avtar sedan långsamt. Till grund förberäkningarna ligger antaganden om oförändrade växelkurser och ett i stortsett stabilt realt oljepris . Timlönernastiger relativt snabbt i . Del strama arbetsmarknadsläget för med sigen hög löneglidning. Totalt för ekonomin beräknas timlönerna öka med ungefär9% . Till detta skall läggas lönebikostnader på . liggeravtalen på den privata arbetsmarknaden på en lägre nivå än 1989. En fortsatthög efterfrågan på arbetskraft driver dock på löneglidningen. Sammanlagetberäknas timlöneökningen bli . Kalkylen baseras på två olikaalternativ för löneökningarna, respektive . Prisstegringen väntas blidrygt 6 1/under loppet av 1989 och ca 7 1/under loppet av 1990.Finansieringen av skattesänkningen slår igenom i kalkylen med ca 2 1 /förbåde 1990 och 1991. Hushållensreala disponibla inkomster ökar relativt mycket , med nästan 3 1/. Efteren något mer dämpad utveckling blir talen ånyo rätt höga 1991, beroende påeffekterna av den föreslagna skattereformen. väntas sparkvotengradvis stiga. Dels ger del tillfälliga sparandet viss effekt och nästaår, dels lär hushållen gradvis anpassa sig till ett system med lägreavdragsmöjligheter för skuldräntor. Därigenom begränsas också den privatakonsumtionens ökningstakt, men expansionen blir ändå relativt stark 1991,särskilt i alternativet med höga löner. Det bör framhållas att bedömningen av sparkvotenär behäftad med stor osäkerhet. Denoffentliga sektorns konsumtion väntas växa i en måttlig takt under prognosperioden.Det är framförallt inom den kommunala verksamheten som en ökning inträffar. Denstatliga konsumtionen hålls uppe av inköp från försvaret, speciellt . Investeringarnautgör ett av de mest expansiva inslagen i den svenska ekonomin för närvarande.Det är framför allt inom industrin och nyproduktionen av bostäder somaktiviteten är hög. Utvecklingen går dock gradvis in i ett lugnare skede. För bostadbyggandelförväntas en nedgång. Denhöga världsmarknadstillväxten främjar exporten, som dock begränsas av attsvenska företag förlorar marknadsandelar. dämpning inträffa avexporttillväxten, medan en något starkare internationell draghjälp bör leda marginellt högre exportökning 1991, åtminstone i alternativet med lägrelönekostnadsstegringar. Importen beräknas samtliga år stiga snabbare änexporten, vilket innebär att utrikeshandeln ger etl negativt bidrag tilltillväxten. Ett fortsatt relativt gynnsamt bytesförhållande (terms of trade)väntas leda till ett betydande överskott i handelsbalansen. På grund av dengradvis allt sämre tjänste- och transfereringsbalansen ökar dock hela tidenunderskottet i bytesbalansen. -Arbetsmarknadsläget är mycket stramt ocharbetslösheten stannar på 1,. Antalet sysselsatta stiger med drygt 65000personer. För väntas arbetslösheten förbli låg. Fortfarandekommer del att råda brist på folk inom många branscher och regioner. Den offentliga sektornsfinansiella sparande beräknas uppgå lill nästan . 1989,motsvarande drygt 3 1/av BNP. Överskottet bedöms växa något , menför 1991 fömtses en försvagning av de offentliga finanserna främst till följdav skattereformen. Kalkylen är känslig för vilka löneantaganden man gör. Högalöneökningar leder på kort sikt lill ökade skatteinkomster. På lång sikt dämpasdäremot tillväxten i ekonomin, vilket också för med sig sämre offentliga finanser. -0,7 -0,7 -0,4 -0,4 -0,6 ' Förändring i procent av föregående års BNP Källor: , ochfinansdepartementet Högkonjunktureni industriländerna fortsätter med betydande styrka. Detta gäller särskilt dekontinentaleuropeiska länderna och . I och framför allt iStorbritannien har dock tillväxttakten avtagit. tl 1989/90. vets investeringar äremellertid fortsatt starka i alla de stora industrilän- Skr. 1989/90: 53 derna.Tillväxten i sammantagna beräknas uppgå till cirka 3 1/. Aktiviteteni industriländerna väntas förbli hög . 1 förhållande till1988 har dock expansionstakten avtagit, och det något lugnare tempot väntasfortsätta 1990 och 1991. BNP-lillväxten i OECD-området väntas likväl uppgå tillnärmare , och ökningen av världshandeln till det dubbla. Fleraindikatorer pekar på en något lägre produklionstillsväxt i . a. ökar industriproduktionen inte längre lika snabbt och orderingångentill industrin har avtagit. Tillväxten i den privata konsumtionen väntasdämpas ytterligare något, främst som en följd av en långsammare ökning avsysselsättning och köpkraft. Effekternapå utrikeshandeln av den dollardepreciering som ägde rum mellan /88 har i allt väsentligt ebbat ul. stegdessutom dollarn kraftigt vilket talar för en långsammare exporttillväxlframöver. Denåtstramning av penningpolitiken som skedde 1989verkar dämpande på den fortfarande höga investeringstakten i näringslivet.Förväntningar om en långsammare efterfrågelillväxl förstärker utvecklingen. Detfortsatt höga kapacitetsulnyttjandet samt räntenedgången hardock motsatt effekt. Sammantaget förutspås tillväxten de närmaste två årenligga i intervallet 2 till 2 1/. Investeringarnaoch den privata konsumtionen fortsätter att driva tillväxten i den japanskaekonomin. Jämfört med har dock den privata konsumtionen dämpats, framförallt beroende på att den konsumtions-skatt som infördes , harreducerat köpkraften. väntas tillväxten av den privatakonsumtionen åter öka. Företagensinvesteringar, stimulerade av ell högt kapacitetsutnyttjande och god lönsamhet,väntas även vara den främsta drivkraften i tillväxten. En vissdämpning av investeringslakten är dock sannolik de närmaste två åren.Tillväxten i förutspås bli 1990 och 1991. Denstarka internationella investeringskonjunkturen gynnar tillväxten i de kontinenlaleuropeiskaländerna. Näringslivet i investerar inför "1992" och industrinexporterar kapitalvaror till resten av världen. Särskilti den västtyska ekonomin har utvecklingen varit stark. Den höga dollarkursen iförhållande lill D-marken bidrar också till atl exportenfortsätter att öka i snabb takt. Finanspolitiken väntas ge en expansiv effektnästa år, då del tredje steget i den pågående skaltereformen genomförs. Delinnebär en skattesänkning motsvarande av BNP. 1Västeuropa väntas tillväxten sammantaget dämpas något 1990 och 1991 och uppgåtill båda åren. 1 förutspåstillväxten fortsätta atl släpa efter den i det kontinentala , och uppgå till . 1 , där tillväxten dock legat över OECD-genomsniltel , väntas den stramare penningpolitik som förts i syftet att minska överhettningen leda till att ökningstakten mattas framöver. Danmarkoch avviker från det gängse konjunkturmönstrel i Skr. 1989/90:53 Västeuropa.Efter flera år av åtstramning med bl. a. återhållen konsumtion tillåts nu deninhemska efterfrågan öka något. får dock sannolikt även de närmasteåren uppleva en blygsam tillväxt. I väntas den goda konjunkturen förnorsk export bidra till högre tillväxt och tillsammans med det högreoljepriset leda till en kraftig förbättring av externbalansen. Den inhemskaefterfrågan lär dock fortsätta att utvecklas svagt. Inflationenökade i flertalet . Det berodde dds på ensnabbare efterfrågelillväxl, dels på tillfälliga faktorer som höjda indirektaskatter i flera länder. Dessutom steg olje- och råvarupriserna relativtkraftigt. 1 genomsnitt för väntas inflationen uppgå lill närmare5% och till 4 1/de kommande två åren. Prisstegringarnautgör fortsatt ett hot mot en god expansion i industriländerna. Det finns riskför att det lar att få bukt med inflationen än man trott. 1länder där finanspolitiken är för expansiv, kan det därför bli nödvändigt attstrama åt penningpolitiken ytteriigare, med risk för att framför alltnäringslivets investeringar hämmas. Dekvarvarande externa obalanserna mellan de stora industriländerna utgör en annanfara för utvecklingen av världsekonomin. Om obalanserna inte reduceras kandelta leda till ytterligare protektionistiska åtgärder samt till oro på definansiella marknaderna med risk för negativa konsekvenser för produktion ochsysselsättning. Det "begränsade" fallet på världens aktiebörser ioktober är, förutom en indikator på en svagare konjunktur, framför allten påminnelse om instabiliteten på de finansiella marknaderna. Tabell 2 Internationella forutsättningar 2 1/4 2 1/4 4 1/2 4 1/4 4 1/4 3 1/2 2 1/4 1 3/4 1 3/4 3 1/2 2 3/4 3 1/2 2 3/4 2 3/4 4 3/4 4 1/2 4 1/2 Arbetslöshet, nivå i % 6 3/4 6 3/4 6 3/4 Dollarkurs i kr. Råoljepris, dollar per tat Marknadenför svensk export av bearbetade varor beräknas öka 1989, vilket är ca 2%lägre än tillväxten i världshandeln. Den lägre marknadstillväxten förklaras ihuvudsak av den fortsatt låga inhemska efterfrågan i och som ärviktiga avsättningsmarknader för svensk exportindustri. Den svenska exporten avbearbetade varor beräknas stiga 1989 vilket innebär marknadsanddsföriusterpå . Brist på arbetskraft i kombination med det höga kapacitetsutnyttjandetinom stora delar av industrin har medfört att exporten inte ökat i takt medmarknadstillväxten. Den starka investeringskonjunkluren utomlands har medförtatt den svenska exportindustrin som tillverkar en stor andel investeringsvaror kunnat höja sina priser betydligt mer än genomsnittet bland konkurrentländernautan att det ännu påverkat marknadsandelarna i någon större omfattning. Råvaruexportenberäknas endast växa , trots en kraftig ökning av petroleumexporten. Detextremt höga kapacitetsutnyltjandet inom skogsindustrin har medfört attexporten av pappersmassa endast stiger med någon procent medan trävaruexportenviker något trots att efterfrågan är hög. Totalt beräknas varuexporten öka medknappt 1989. och import av varor -4,3 Under1990 väntas en viss avmattning i den internationella konjunkturen vilketmedför att marknadstillväxten för svensk industri blir något lägre änföregående år. Det kraftigt stigande relativpriset för svensk export under desenaste åren kommer troligen att bidra lill anddsföriuster somkapacitetsbrist kommer vara det främsta hindret för ökad produktion inom delarav industrin även 1990. Förlusten av marknadsandelar har uppskattats till 3%vilket medför all exporten av bearbetade varor skulle öka . Eftersomexporten av råvaror förväntas utvecklas svagt även 1990 medför det att dentotala varuexporten endast ökar med 1990. bedömsmarknadstillväxten bli något högre än föregående år. Kalkylerna tyder på en cxporluppgångpå 3,i alternativ 1 och knappt 1/lägre i alternativ 2. Deninhemska efterfrågan på bearbetade varor beräknas öka med 1989.Efterfrågan dras främst upp av stigande investeringar vilket resulterat ikraftigt höjd import av investeringsvaror och byggvaror. Däremot ökar importenav konsumtionsvaror och personbilar i betydligt lägre takt.Importen av bearbetade varor beräknas växa med 6,1989 vilket Skr.1989/90:53 betyder fortsatta andelsförluster för den svenskahemmamarknadsindustrin. Importen av råolja stiger kraftigt medan övrigaråvaror ökar med ett par procent. Totalt beräknas varuimporten gå upp medknappt 1989. Under1990 dämpas den inhemska efterfrågelillväxten avsevärt eftersominvesteringarna väntas expandera i betydligt lägre takt än . Dettaleder till all importökningen blir betydligt lägre än under föregående år.Under 1991 förväntas den privata konsumtionen stiga i klart snabbare takt änunder de närmast föregående åren vilket bidrar lill att den inhemskaefterfrågan växer betydligt mer än 1990. Importökningen blir således högre än1990 i bägge alternativen. Under1989 beräknas underskottet i bytesbalansen öka ,trots atl överskottet i handelsbalansen blir något större p. g. a. att desvenska exportpriserna stiger mer än importpriserna. Kraftigaexportprishöjningar har noterats på skogsprodukter samtjärn- och stål. Dettilllagande underskottet förklaras i huvudsak av att avkastningsneltot försämrasmed ca . Försämringen beror på att direktinvesteringarnautomlands samt aktiehandeln med utlandet lett fram till en störrenettoupplåning utomlands vilket genererat ökade räntebetalningar. De växande direklinvesteringarnagenererar avkastning, som inte i någon större omfattning leder till ett återflödetill . Istället återinvesteras vinstmedlenutomlands, vilket medför en ytterligare uppbyggnad av företagens ullandstillgångar.Detta bör leda till ett växande inflöde till , vilket i så fallkommer att registreras som en pluspost på bytesbalansen. Uppskattningen avstorleken av de återinvesterade vinstmedlen är behäftade med betydandeosäkerhet. Ökade transfereringar samt växande underskott i resevalutapostenförsämrar bytesbalansen ytterligare. För1990 Och 1991 beräknas underskottet i bytesbalansen fortsätta stiga kraftigt.Även dessa år väntas försämringen bero på ökade räntebetalningar och alltstörre underskott i transferering- och tjänslebalansen. Underskottet ibytesbalansen beräknas till . Tjänstenetto Avkastning på kapital Transfereringsnetto Bytesbalans -0,9 -10,3 -18,8 -9,9 -14,8 -1,0 -12,2 -25,4 -12.1 -24,5 -1,0 -14,5 -32,0 -13.0 -32,7 -1,0 -17.2 -38.0 -14.0 -43,3 Utvecklingenpå arbetsmarknaden har varit mycket stark. kanarbetsmarknadsläget karaktäriseras som överheltal. Sysselsättningen steg med62000 personer . En kraftig uppgång i medelarbetstiden gjorde attökningen i antalet arbetade limmar var ungefär lika stor som BNP-tillväxlen.Innebörden av detta är alt någon produktivitetsökning i ekonomin inte skeddeunder 1988. För prognosperioden förväntas en något lägresysselsättningsexpansion i kombination med en svagt positivproduktivitetsutveckling ge en låg tillväxt i BNP. Hittillsi år (t.o.m. oktober) har bristen på arbetskraft accentuerats trots enbetydande uppgång i arbetskraflsulbud och sysselsättning, både räknat i antalpersoner och i timmar. januari oktober var ca 65 000 flerpersoner sysselsatta än 1988 enligt siffror frånarbetskraftsundersökningarna (). Sysselsättningstillväxten faller framför alltpå näringslivets tjänstesektorer. Även inom byggnadssektorn samt den kommunalasektorn noteras en stigande sysselsättning. För industrin har däremotuppgången varit måttlig. Inom jord- och skogsbruk samt statliga myndigheterbestår den negativa trenden. Arbetslöshetenhar fortsatt all sjunka ner lill mycket låga nivåer. Under tredje kvartalet1989 uppgick arbetslösheten till 1,(säsongrensat, ) att jämföra med 1,6%vid samma tid förra året och 1,1987. Inte sedan i mitten av1970-talet har arbetslösheten varit så låg som . Antalet personer iarbetsmarknadspolitiska ålgärder har fortsatt all minska. Statistikenöver utvecklingen av antalet lediga platser avviker frånden i övrigt entydiga bilden av arbetsmarknadsläget. Parallellt med en positivutveckling av sysselsättningen och arbetslösheten registre- radesi AMS statistik en kraftig minskning av antalet nyanmälda och Skr. 1989/90:53 kvarståendelediga platser (säsongrensat). vändeutvecklingen dock något uppåt. En dataomläggning hos AMS kan emellertid göradenna statistik svårtolkad. Enligt den senaste konjunkturbarometern råderfortsatt brits på arbetskraft i flera branscher. En marginell sänkning avbristtalen 1990 förväntas dock. Detfinns således inga tecken på en mer markant försvagning avläget på arbetsmarknaden. Länsarbetsnämndernas prognoser över utvecklingen avarbetsmarknaden i respektive län visar på en fortsatt hög efterfrågan underresten av 1989 och . ärbedömningarna mindre entydiga. Någon kraftig avmattning förutses emellertidinte. Ökningen av det genomsnittliga antalet sysselsatta beräknasuppgå till ca 66000 personer, se tabell 5. Antalet arbetslösa helåret 1989bedöms sjunka med ca 10000 personer vilket ger ell relativt arbetslöshetstal på1,1989 räknat som årsgenomsnitt. Tusental personer (i åldrarna 16 ) Arbetslöshet, andel i "/( Källor: () ochfinansdepartementet. Densvagare produktionstillväxten 1990 och 1991 väntas ge utslag i en vissavmattning av sysselsätlningstillväxten och under1991. Mellan helåren 1989 och 1990 förutses sysselsättningen öka med ca 38000personer. Antalet arbetslösa förväntas stiga med ca 5 000 personer ,vilket ger etl relativt arbetslöshetstal på 1,räknat som årsgenomsnitt. 1991beräknas den relativa arbetslösheten stiga till (årsgenomsnitt) både ialternativ 1 och alternativ 2. 5 Löner och priser Enpreliminär bedömning av avtalsutfallet ger vid handen en avtalsmässig genomsnittlig löneökning om drygt 5 1/mellan helåren 1988 och 1989. Förhandlingarna inom den statliga sektorn är dock ännu inte avslutade. Inom de allra flesta avtalsområden finns över- 11 hängfrån 1988, dvs. kostnadseffekter 1989 som uppkommit till följd av att Skr.1989/90:53 avtalade löneökningar 1988 trädde i kraft . Detstarka efterfrågetrycket i ekonomin, kombinerat med brist på arbetskraft ivissa sektorer har bidragit till att löneglidningen hållits uppe. Indikationerföreligger att den genomsnittliga löneglidningen 1989 uppgår till ca 3 31/. Detta är historiskt sett en mycket hög siffra. Med undantag för år 1985får man gå tillbaka till senare delen av för atl hitta tal av samma storleksordning. Dentotala genomsnittliga löneökningen, dvs. avtalsmässig höjning och löneglidning,mellan helåren 1988 och 1989 bedöms på dessa grunder uppgå till . Även dettaär historiskt sett en relativt hög siffra, se tabell 6. Till följd av en höjd ATP-avgiftfr.o.m. , en ny arbets-miljöavgifl fr. o. m. samlvissa förändringar i de avtalade arbetsgivaravgifterna beräknas den totala timkostnaden1989 stiga med . Tabell 6 Timlön for samtliga löntagare 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 Anm. Uppgifterna baserar sig på lönesummestatistik. Källor: , konjunkturinstitutetsamt . Efterfråganpå arbetskraft väntas vara fortsatt stark under prognosperio den. och beräknas dock arbets marknadsläget försvagas något. För den offentliga sektorn finns inga löne avtal . Stora delar av den privata arbetsmarknaden slöt emellertid tvåårsavtal . Med dessa som grund samt en prognos om en fortsatt relativt kraftig löneglidning, till följd av det starka arbetsmarknadsläget, beräknas den totala genomsnittliga timlöneökningen mellan helåren 1989 och 1990 uppgå lill . Den nya arbetsmiljöavgif ten drar upp timkostnaden med 1990. ATP- avgiflen höjs under det att folkpensionsavgiften sänks med lika myckel 1990. En marginell sänkning av de avtalade arbetsgivaravgifterna för arbetare sker också 1990. När det gäller den svenska ekonomins ut veckling 1991 görs prognoser enligt två alternativ. I alternativ 1 antas limlönerna stiga och i alternativ 2 . Uttaget av lagstadga de och avtalade arbetsgivaravgifter antas vara oförändrat 1991. m. oktober) har konsumentprisindex (KPI) stigit med 6,. Inflationen beräknad som förändringen i KPI uppgår till 6,. Prisutvecklingen på privata tjänster har med betydande marginal överstigit prisutvecklingen på varor. Marginalförsvagningar i delaljhanddsledet i vissa branscher, t. ex. i tekob ranschen, har bidragit lill att dämpa prisökningarna . De bedömningar som kan göras tyder på att KPI stiger med 6,under loppet av 1989, se tabell 7. Detta ger en ökning av KPI mellan helåren 1988 och 1989. För1990 har prisutvecklingen beräknats utifrån prognoser och antagan- Skr.1989/90: 53 den om arbetskraftskostnader, produktivitetsutveckling,importpriser m.m. Timkostnadsökningen antas som tidigare nämnts vara 7,1990.Produktivitetsutvecklingen bedöms vara fortsatt låg. Utvecklingen av importprisernaförväntas vara måttlig. Den genomsnittliga ökningen av importpriserna bedömsuppgå till 1990. I poslen bostäder ingår en antagen hyreshöjning om c:a10% (inklusive höjda skatter). Kostnadsutvecklingen för egna hem förväntas blilägre. Höjningar av indirekta skatter beräknas dra upp prisnivån meddrygt . Under loppet av 1990 bedöms inflationen uppgå till drygt 7,5%.Prisutvecklingen bidrar till att prisökningen mellanårsgenomsnitten 1989 och 1990 blir högre än under loppet av 1990. Förändringenmellan helåren 1989 och 1990 förväntas uppgå till . Årligprocentuell förändring och bidrag därtill 3,2, Därav hänförs till: Anm.De indirekta skatteändringar som påverkar bostadsposten har förts till postenbostäder. Totalt sett beräknas finansieringen av skattereformen dra upppriserna med ca 2 1/såväl 1990 som 1991. Källor: ,och . För1991 har prisutvecklingen bedömts med hjälp av mer schablonmässiga framskrivningarvilka gjorts med utgångspunkt från de löneantaganden som ligger till grund föralternativ 1 och 2. Såsom tidigare nämnts antas timlöneökningarna vara ialternativ 1 och i alternativ 2. Vidare har prisefTekter av skattereformensåsom den är föreslagen av utredningarna. Reformerad inkomstbeskattning (RINK)och skatter (KIS) beaktats. Mot denna bakgrund väntasprisutvecklingen under loppet av 1991 ialternaliv 1 uppgå till ca6 1/och ialternativ 2 till . 6 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Denprivata konsumtionen har ökat kraftigt , då hushållssparandet var positivt, se diagram 1. Medan den reala disponibla inkomsten steg med i genomsnitt 1986 1988, var motsvarande ökning i konsumtionen . Att konsumtionen växte snabbare än in komsterna, och därmed sparandeunderskottet uppkom, beror helt på den grupp av utgiftsposter som är av investeringskaraktär för hushållen samt på 13 utlandsresandet.Sammanlaget ökade dessa utgifter med i genomsnitt Skr. 1989/90:53 10,per åroch i förhållande till den disponibla inkomsten steg de från 24 1/1985 till30 1/1988.