prop · GD0388 · 1989-12-31 00:00:00 — Länsstyrelseni anser all finansieringsulredningen inte visat allutvecklingsfondens finansieringsverksamhet kan avvecklas och övertagas av kredilmarknadenskrafter. Utvecklingsfondernas lånemöjligheler bör därför finnas kvar, lilldess utvecklingen på kredilmarknaden visar atl de inte längre behövs.Länsstyrelsen tillslyrker utredarens förslag om förstärkning av tillgången påriskkapital. Vadgäller fondemas ledning förordar en liten professionek styrelseutsedd av stat och landsting. Länsstyrelseni lan anser att utvecklingsfonderna även framledes bör ha möjlighet attge såväl lån som garantier. menar vidare all finansieringsformen ulvecklingskapitallämpar sig utmärkt för all finansiera nya produkter, nya marknader ochnyetableringar. slår fast att del därför är synnerligenangeläget, ur såväl statens som de enskilda förelagens synvinkel, atlfinansieringsformen behålls och all volymen riskfinansiering kan öka. Riksrevisionsverkelhar inget att invända mot atl utvecklingsfondema ges möjlighet all gå in somdelägare i riskkapilalbolag. När del gäller avvecklingen avutvecklingsfondernas lånegivning och ulvecklingskapital, anser RRV att fondemainte längre fyker samma näringspolitiska funktion. RRV tycker att en prövningav utvecklingsfondernas framlida funktion bör utföras, där också en eventuellavveckling bör övervägas. SAFger utredaren sitt stÖd, och ser de föreslagna åtgärderna som ett steg i rällriktning. SAF anser dock all en privatisering av utvecklingsfonderna också börövervägas. En framtidsmodell för fonderna, skriver SAF, skulle kunna vara atlde ägs av förelagen i regionen. SAF förespråkar vidare sänkta skatter som delbästa medlet för att stimulera nyföretagande och högt risklagande. SINDdelar utredarens uppfattning atl del behövs särskilda ålgärder för allkanalisera riskkapital lill småförelag. Däremoi avstyrker industriverketutredningens förslag att återföra lånemedel från regionema till staten.Industriverket anser att de näringspolitiska motiven för stöd lill småförelagkommer att stärkas under 90-lalel, och anser all utvecklingsfondema i dettaavseende fyller en viktig funktion. Vad gäller huvudmannaskapet, tillslyrker SINDutredarens förslag att staten och landslingen tillsammans skall utseutvecklingsfondernas styrelser. () avstyrker utredarens förslag vad gäller avveckling avfinansieringsformerna ulvecklingskapital respektive villkorslån och lån mol royalty.SRO anser dock att företagens egenkapilal-försörjning, via skattelättnader, ärviktigare än utvecklingsfondernas verksamhet. Organisationen ser positivt påutredarens förslag atl utvecklingsfonderna ges möjlighet att bli delägare iregionalt baserade riskkapilalbolag. SRO anser att det är nödvändigt med enstarkare och enhetlig styrning av ulveckingsfonderna, och förespråkar encentral styrelse med representanter för såväl näringsliv som stat ochlandsting. STUanser alt del finns behov av en kreditform som kombinerar riskdel ning med finansiering, och ställer sig därför tveksamt lill ell avskaflFande 207 av fondernas ulvecklingskapital.STU menar alt del torde vara av bety- Prop. dande värde att utbudet avfinansieringsmöjligheter för likväxlbelonade verksamheter är såvarierat och brett som möjligt. STU föreslår också all möjligheten all lämnavillkorliga lån eker anslag mot royalty kvarstår. STU anser del viktigt attstimulera framväxten av en fungerande marknad för riskkapital, ochstöder därför utredarens förslag all skapa regionala avstyrker utredarens förslag alt dra in utvecklingsfondernas låne-och ulvecklingskapital. Föreningen delar dock utredarens åsikt allriskfinansiering i första hand borde ske i form av egenkapilal-finansiering,och förespråkar en omläggning av skallepolitiken som skulle stimulerasmåförelagens generering av egenkapilal. ställer sig positivtik utredarens förslag alt utvecklingsfonderna skulle kunna gå in som delägarei nybildade riskkapitalbolag. anser föreningen all dessa rekryteras efler konservativa ochbyråkratiska principer, och förespråkar en nyordning där valet av ledamöterutgår ifrån personlig kompelens saml kontaktytor mol näringslivet och dessintresseorgan. tillstyrker utredarens förslag om att utvecklingsfondernasfinansiering via lån och ulvecklingskapital avskaflFas. anseratt utvecklingsfondernas lån för expansion och reinvesle-ringar ulan störreproblem kan tas över av bankerna och andra institut på marknaden.Bankföreningen anser vidare all utredningen missbedöml bankernas framlida riskbenägenhel,och menar all kreditmarknadskommitténs förslag om att banker skall tillåtasförvärva aktier och andelar i finansieringssyfte (dvs. tillskoll av genuintriskkapital) på ell hell nytt sätt möjliggör risktagande från bankernas sida. Bankföreningentillstyrker förslaget atl utvecklingsfonderna ges möjlighet all lämnalånegarantier, och föreningen finner den faktiska utformningen avlånegarantierna som presenteras i utredningen väl avvägd. instämmer i princip i utredningens analys och slutsatser,och biträder även utredningens gmndläggande förslag. serförslaget om atl utvecklingsfonderna ges möjlighet atl bli delägare i riskkapilalbolagsom ell värdefullt komplement lill den verksamhet av liknande slag som i dagförekommer, och tillstyrker därför förslaget. Vadgäller utvecklingsfondernas organisation vill ifrågasättaom den länsvisa uppbyggnaden av fondema är motiverad . Föreningenanser all en större eflFeklivilel sannolikt uppnås om flera län går samman omen gemensam organisation. konstaterar i sill remissyttrande all utvecklingsfondernaöverlag har en marginell roll när det gäller uppfinan-nandets utveckling, ochatt den föreslagna förändringen knappast kommer att få någon större betydelseför uppfinnandet. tillstyrker förslaget om att fonder nas ullåningsräll slopas, då förbundet anser alt det ej råder någon brist på lånekapilal på marknaden. SFF avstyrker däremoi förslaget om all slopa finansieringsformen ulvecklingskapital. SFF menar att om staten skulle 208 drasig ur den direkta riskkapitalförsörjningen lill små och nystartade Prop.1989/90:88 företag, finns del anledning anta att många potenliekl intressanta affärs-projektöverhuvudtaget inte kommer lill stånd. SFF tillägger all förbundels erfarenhetär all många riskfyllda glesbygdsprojekt där föreningsbank medverkat ifinansieringen inte skuke ha kommit lik stånd utan delfinansiering viastatligt stöd. delar uppfattningen atl utvecklingsfondernas roll i framlidenmera bör handla om rådgivning, informaiion, utbildning och konsultverksamhet, samlmindre om finansiering. Förbundet betonar dock all del är viktigt all la hänsynlill regionala skillnader. StiftelsenSmåföretagsfonden ser utredarens förslag om att utvecklingsfondema skulle gesmöjlighet all göra indirekta investeringar via regionala utvecklingsbolag sompositivt, och tillägger atl Småföretagsfonden är beredd all aktivt samverkamed utvecklingsfondema i detta hänseende. TCOanser all del är för tidigt all dra säkra slutsatser angående effekterna avden avreglerade kredilmarknaden, varför utredarens förslag om utebliven statliglångivning innebär en stor risk. TCO menar alt man bör avvakta konsekvensema avden påbörjade avregleringen, och betonar vidare alt de regionalpoliliska aspeklemaborde ha vägts in. Vad gäller huvudmannaskapet, så förespråkar TCO fackligarepresentanter i ulvecklingsfondemas styrelser, men ger i övrigl stöd ålutredarens förslag. TrygghetsrådetSAF-PTK delar ej utredarens uppfattning om atl avregleringen av kredilmarknadenskulle komma all innebära ell sådant tillskott av extem finansiering atl någraskäl lill atl fortsättningsvis lämna statliga lån inte längre skulle föreligga. Utvecklingsfondemabör därför behålla nuvarande finansiella instmment, med möjlighet atl utnyttjafondmedel lill engagemang i riskkapitalbolag. Vadgäller huvudmannafrågan, anser trygghetsrådet att styrelsema bör utses så allhuvudmännen representeras av personer med direkt näringslivserfarenhel,som ell vidgat dellagande av det regionala näringslivet böreftersträvas. 1likhet med landstingen underkänner Utvecklingsfonderna (UF) själva i alltväsentligt ulredararens förslag. Fondema delar ej utredarens uppfattning atl avregleringenav kredilmarknaden kommer all generera tillräckligt med riskkapital för nyföretagaresamt små- och medelstora företag, och menar atl utvecklingsfonderna i detta avseendefyker en myckel viktig funktion. UF pekar också på bristen av regional hänsyn,något som man anser borde vara myckel viktigt då finansieringsmöjlighelemaskiljer sig avsevärt ål mellan olika delar av landet. Utvecklingsfondemabetonar viklen av möjligheten lill dellagande i finansieringen av ell projekt,något som ofta ger den initiala kontakten med ell förelag. Man poängterar ulvecklingsfondemasunika kombination av kapital och kunskap som, enligt utvecklingsfondema själva,ger en myckel värdefull helhetssyn på förelagen. Just denna vikliga helhetssynär något som utvecklingsfondema allmänt anser all utredaren hell missal.Utvecklingsfondemas medverkan är också ofta ett villkor för övriga finan- 14 1989/90. 1 saml Nr I siärers engagemang i ettprojekt, något som utredaren inte heller del tagit Prop. 1989/90:88 faslapå. Enmajoritet av utvecklingsfondema anser vidare all utredningens besparingseffekterär grovt överskattade. Mednågra få undanlag stöder utvecklingsfondema utredarens förslag all de skall gesmöjlighet all gå in som ägare i riskkapital bolag. Många utvecklingsfonderskriver också i sina remissyttranden all den förskjutning av verksamheten molrådgivning och utbildning som utredaren nämner är Önskvärd, men menar samtidigtall detta redan är under genomförande. Vadgäller de regionala utvecklingsfondemas huvudmannaskap, så anser enöverväldigande majoritet av utvecklingsfondema själva all det är högst önskvärtmed såväl stark regional förankring som representation av näringslivet. Manupplever från ulvecklingsfondemas sida dock all dessa kriterier uppfyks redanidag, varför man i princip motsätter sig någon förändring av nuvarande ordning. Utredarensförslag har mött ell massivt ogillande från samtliga remissinstanser medundantag av SAF, som inte har någonting all erinra mol förslaget.Industrifonden anses över lag vara en allmänt erkänd och väl fungerandeinstitution, som utvecklat ell smidigt samarbete med industrin. Industrifondenavstyrker samtliga förslag, och menar all man är en institution som såväl utförvikliga insatser för svensk industris fömyelse och tillväxt, som förräntar sittkapital. Industriförbundetmotsätter sig bestämt en avveckling av Industrifondens nuvarande utbud avfinansiella instmment för riskfyllda, långsikliga teknikprojekt. Man anser delhelt oacceptabelt all helt ersätta Industrifondens som man menar viktigaste finansieringsinslmmenl vikkorslån och bidrag mol royalty med riskgarantier. Inte heller anserIndustriförbundet all en samordning med STU skulle ge några vinster.Organisationen menar också alt del fortsatta harmoniseringsarbelet med EGskulle underlättas om Industrifonden och STU fortsätter atl vara separata. Landstingenberör i mindre utsträckning utredningens förslag om industrifonden. Delandsting som yttrat sig är dock negativa lill förändringar i fondensverksamhet, med motiveringen all fonden fyker sin funktion. LOanser all Industrifonden av näringspolitiska orsaker ej bör bli föremål för deålgärder finansieringsutredningen föreslår. LO anser all Industrifonden har enviktig uppgift atl fylla vad gäller projekt som just klarat de tekniska kravenoch står inför en kommersialisering. Läkemedelsföreningenhemställer att industrifondens nuvarande stöd former inte avvecklas eller förändras på del som föreslås i finansieringsul redningen. Föreningen vill särskilt betona värdet av den industriella kom pelens som fonden besitter när del gäller all bedöma och övervaka olika typer av högriskprojekl, något man anser torde vara av särskilt värde för 210 småförelag, som har begränsad tillgång lik egen kommersiell och teknisk Prop.1989/90:88 expertis. Pharmaciamotsätter sig såväl utredningens förslag all Industrifondens nuvarandestödformer ersätts av etl system med riskgaranlier, som all fondens verksamhetsamordnas med STU. lovordar Industrifondens induslrierfama expertis,och menar alt riskkapital mol royalty vid finansiering av forskningsprojekt ären nära nog idealisk lösning. Riksrevisionsverkethar inga synpunkter kring införandet av etl nytt riskgaranlisyslem i linje medutredarens förslag. Förslaget om atl Industrifonden skall samordnas med STU ärför RRV oklart. RRV tolkar dock förslaget som all Industrifonden skallavvecklas, och menar all en klausul i så fall först bör införas i fondensstadgar, som anger all regeringen äger rätt all upplösa stiftelsen. SINDavstyrker förslaget atl integrera Industrifondens verksamhet med ser inga vinster med en sådan samordning, och påpekar all delblir lättare all nå harmonisering med EG om Industrifonden och STU även ifortsättningen arbetar separat. menar all Industrifonden är en väl fungerande institution, ochavstyrker utredningens förslag i likhet med Svensk-Norsk Industrifond. anser all Industrifonden fungerar, men tillslyrkertrots detta utredningens förslag om atl slopa fondens lån med villkorlig återbelalningsskyldighetoch bidrag mol royalty, saml all verksamheten samordnas med STU. ser Industrifonden som ell myckel viktigt ochbehövligt instmment i den teknologiska och stmkturella omdaning som svensk leveranlörsindustrislår inför. Gmppens uppfattning är all Industrifonden arbetar professionelltoch obyråkraliskt, varför fonden i sin nuvarande form åtnjuter ell starktförtroende hos komponent-gmppens medlemsföretag. Svenska Fordons Komponent Gmppenser därför ogäma all en förändring i organisation, huvudmannaskap och arbetssättkommer till stånd. anser atl Industrifonden tveklöst haft en betydelse för ellantal projekt inom större förelag, och förordar all fondens organisatoriskaform inte ändras. SUF anser dock all Industrifonden skulle salsa mer iprojektens tidigare faser. TCOavstyrker förslaget om alt Industrifonden skall gå upp i STU och all nuvarandestödformer slopas. Merpartenav remissinstanserna säger sig inte ha något all erinra mol utredarens förslagangående Norrlandsfonden. Landslingen i de norra länen påpekar dockNorrlandsfondens regionala betydelse, och man anser över lag attNorrlandsfonden måste tillföras riskkapital i tillräcklig omfattning för ettkraftfullt agerande. Landstingeti säger sig dessutom se en klar fördel i all öka den regionala förankringen genom . SINDanser all fondens huvudsakliga verksamhet även fortsättningsvis Prop.1989/90:88 bör vara riskvillig lånefinansiering. tillstyrkerdock att Norrlandsfonden medges möjligheter, då särskilda skäl föreligger, allengagera sig på minoriletsbasis med ägarkapital. Verket tillstyrker också utredarensförslag om alt ell förränlningskrav skall åläggas Norrlandsfonden. anser atl Norrlandsfondens verksamhet bör inriktas mol renriskkapitalfinansiering, med speciell inriktning på . har ingenting all invända mol utredarens förslag attfonden i högre utsträckning skall ägna sig ål riskkapilalsatsningar. SFF anservidare all en administrativ saraordning med utvecklingsfondema vore värt allutreda. Industriförbundetavstyrker utredningens förslag atl överföra 200 milj. kr. frånutvecklingsfonderna lill Småföretagsfonden. LRFanser del olyckligt atl Småföretagsfondens administration frikopplas från FöreningsbankemasBank. Länsstyrelseni föreslår att Småföretagsfondens medel fördelas påutvecklingsfonderna, då man finner del angelägel all resurser finns disponiblapå länsnivå där problemen med de små förelagens riskfinansiering skall lösas. SINDanser all fonden skall syssla med indirekt finansiering, men all fonden ilikhet med Norrlandsfonden bör ha möjligheter att även la egna direklengagemangi företag. SIND avstyrker förslaget atl de 200 milj. kr. som skall överföras lillsmåföretagsfonden las från de regionala utvecklingsfondema. Småföretagsfondenanser all fonden bör ha frihet atl göra såväl direktinvesteringar i förelagsom investeringar i investment- och utvecklingsbolag, samt även atl dellaga i direklinvesleringartillsammans med sådana bolag. Vad gäller utredarens förslag alt utöka fondenskapital med 200 milj. kr. ser Småföretagsfonden positivt på detta, men anserall ökningen ej bör ske på bekostnad av utvecklingsfondemas utlåningskapilal.Småföretagsfonden menar att kombinationen konsultverksamhet och utlånings-kapacitethos utvecklingsfondema är viktig. tillslyrker utredarens förslag, och anser all fonden börfrikopplas från Föreningsbankemas bank, så alt fonden framstår som hell bankneulral. menar all administrationen av Småföretagsfonden via FöreningsbankemasBank fungerat bra. SFF anser vidare atl del är styrelsen och intelagstiftaren - som har all avgöra humvida fonden bör bygga upp en egenkansliorganisation och/eller överlåta den löpande förvaltningen ål någonannan. ABIndustt'ikredit Prop. ABInduslrikredil anser all bolaget fyller en viktig funktion på marknaden och altdet finns skäl se till atl Induslrikredil även har möjlighetoperera i minsl nuvarande skala. AP-fondernaanser alt utredarens förslag gällande respektive Induslrikredilsaknar konsekvens. Fondstyrelsen menar all principiella ståndpunkter bör avgöraom en utförsäljning av statens aktier bör ske, oavsett om lönsamheten är godeller dålig. Lönsamheten skall påverka prisei på aktierna vid en eventuellutförsäljning, men däremot inte i sig utgöra motiv för alt behålla aktierna i föreslår AP- fondemas styrelse en prövning av möjligheten till fusionmellan Induslrikredil och Lanlbmkskredil. 1989/90: Sammanfattning av huvudbetänkande (SOU1988:38) Regeringentillsatte en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag allstudera ägar- och inflytandefrågor i svenskt näringsliv. Uppdraget innefattadeen kartläggning av de förändringar som ägt mm i ägar- och inflytandeslmklurenunder den senaste tioårsperioden, en analys av orsakerna lill dessaförändringar saml en analys av förändringarnas betydelse för näringslivels eflFeklivileloch förnyelseförmåga. Resukalen av delta arbete redovisades i Ägamlredningenshuvudbetänkande Ägande och inflytande i svenskt näringsliv (SOU 1988:38) hösten1988. Utredningensundersökningar visar atl institutionaliseringen av ägandet i de svenskastorföretagen fortsätter och nått så långt all mindre än en fjärdedel av delsammanlagda marknadsvärdet av aktiestocken på är hänförligttill fysiska personers direktägande. var motsvarande andel merän högre. Spegelbildenav de fysiska personernas minskade ägarandel är i första hand etl ökat inslagav insliluliondla ägare. Del gäller dels renodlat intermediära ägare såsomaktiefonder, investmentbolag och försäkringsförelag, men också insliluliondlaägare, vilkas huvudsakliga verksamhetsuppgift är en annan än att äga aktier.Det senare gäller framför akt ickefinansiella företag, vilka under 1980-laleli betydligt ökad utsträckning förvärvat stora aktieposter i andra förelag ochkommit att uppträda som kontrollerande ägare i näringslivet. Fömtom det ökadeinstitutionella ägandet rymmer förändringarna i ägarslmkluren också ett ökatinslag av utländska ägare i det svenska näringslivet. Utredningensundersökningar ger vidare vid handen att koncentrationen i de enskildaföretagens ägarstmktur ökat markant . Bland storföretagen på densvenska aktiemarknaden uppgick den största ägarens andel av röstetalet förbolagels samtliga aktier till i genomsnitt vid 1970-lalels slut. Tio årsenare var denna andel i genomsnitt större. Dennaförändring är delvis en följd av all nya förelag med en relativt sett starktkoncentrerad ägarstmktur introducerades på aktiemarknaden , menockså av all koncentrationen ökade i de storföretag som under hela den aktuellaperioden återfanns på aktiemarknaden. Den ökade koncentrationeni företagens ägarstmktur är enligt utred ningens mening en återspegling av en ökad kamp om kontrollen över de svenska storföretagen. Denna utveckling lar sig också ullryck i ell ökat antal kontrodägarskiflen genom förelagsuppköp. Totalt återfanns på den svenska aktiemarknaden 90 storföretag . hadenärmare hälften av dessa företag köpts upp av andra förelag, vilket i Prop.1989/90:88 flertalet fall också medförde atl företaget fick en nykontrollerande ägare. Dennaökade aktivitet på vad som ibland kallas marknaden för företags-kontroll har,framhåller utredningen, också ökat intresset rör försvarsåtgärder ämnade attskydda företag och företagsledare mol oönskade kontroll-ägarskiften.Utredningen riktar därvid särskild uppmärksamhet mol det ömsesidiga och cirkuläraägandet ocn konstaterar atl detta i flera av landets storföretag är av en sådanomfattning all företagen och dess ledningar uppnått betydande möjligheter allutöva inflytande över beslutsfattandet vid den egna bolagsstämman. Ägamlredningenskartläggning omfattar avslutningsvis också ägarslmk-lurens kartläggning på enmer övergripande nivå. Därvid uppmärksammas framför allt förekomsten av s. k.stora ägare, dvs. ägare med ett starkt inflytande inte bara i ett, ulan i fleraförelag. Utredningen konstaterar därvid all ett förhållandevis litet antalägare kontrollerar en stor del av del svenska privatägda näringslivet. Fleratecken lyder enligt utredningen på all koncentrationen även i detta avseendeökat över liden, men utredningen finner inte något sammanfattande mått för atluttrycka denna utveckling. Utredningensförslag sammanfallas i sammanställningen av remissyttrandena (underbilaga1.5). Underbilaga 1.5 Prop.1989/90:88 Sammanfattning av remissyttranden över betänkandet (SOU1988:38) Ägande och inflytande i svenskt näringsliv Ägamtredningenerhöll regeringens uppdrag all utreda ägar-och inflylandefrågor isvenskt näringsliv. Uppdraget innefattade en kartläggning av de förändringarsom ägt mm i ägar- och itaflylandeslmkturen , enanalys av orsakema till dessa förändringar saml en analys av förändringamasbetydelse för näringslivets eflFeklivilel och fömydseförmåga. Utredningenshuvudbetänkande Ägande och inflytande i svenskt näringsliv (SOU 1988:38) har remissbehandlats.Yttranden över betänkandet har avgetts av , Bankinspektionen, Försäkringsinspeklionen,, Statens pris- och konkurrensverk, Statens industriverk.Patent- och registreringsverket. , Fukmäklige iSveriges riksbank. , Styrelsen för Stockholmsfondbörs. , ,, i , , , , . Förelagens Uppgiftslämnardelegation,, Svenska revisorssamfundel SRS, ,, , , AB Investor, Ralos, , och . remissvar har fogats yttranden från StatsanställdasFörbund och Svenska Melallinduslriarbelareförbundel. 5.1 Den ökade institutionaliseringen av ägandet Utredningenskartläggning visar all den inslilulionalisering av de svenska storföretagens ägarstmktursom påvisats i tidigare undersökningar, fortsatte under 1980-lalel och idagnått så långt all fysiska personers direktägande av aktier moisvarar knappt enfjärdedel av börsaktieslockens totala värde. Utredningenanser all aktiemarknadens funktionssätt och därigenom även näringslivelskapitalförsörjning gynnas av ell brett enskik direktägande av aktier. Del ärdärför, enligt utredningens mening, av vikt all de fysiska personemas direktägdaandel av aktiestocken inte ytterligare minskar. delar utredningens uppfattning och anser all fysiska personersaktieägande bör underlättas, för all på så sätt skapa bättre mojligheter förnäringslivels framtida utveckling. Enligt SIND:s mening är del till menför förelagens utveckling om ägandet koncentreras lik institutioner som inteutövar ett aktivt ägaransvar. anser all del enskilda aktieägandet bör 216 stimulerasoch de faktorer som bidragit till nedgången korrigeras. Arbets- Prop.1989/90:88 givareföreningen anser vidare all det minskade enskilda aktieägandetlik stor del beror på gällande skatteregler. , och anser all en skattemässigt ogynnsam behandling av enskilt ägandeär en viktig förklaring lill all del enskilda aktieägandet relativt sett harminskat. Organisationema anser det därför vara angelägel all i en ny skallelagsliftningförbättra villkoren för sådant ägande.