prop · GD0372 · 1989-12-31 00:00:00 — övervägavilka ekonomiska former som bör gälla för arkivmyndigheternas service gentemotde offentliga arkivbildarna, prövadet långsiktiga behovet av resurser i ett forskningspolitiskt sammanhang, närdet gäller arkivmyndigheternas forskarservice, och redovisavilka konsekvenser som förslagen kan få för gällande författ ningar och i förekommande fall lämna förslag till ny författningstext. Betänkandet är indelat i två avdelningar. 1 den första, som omfattar kapitlen4 7, redovisas bakgrundsmaterial och nuvarande förhållanden. I den andraavdelningen, kapitlen 816, följer mina överväganden och förslag. Bakgrundsbeskrivning(kap. 4 7) Denförsta avdelningen inleds med en redovisning av vilka uppgifter som arkiven och arkivinstitutionerna enligt min åsikt fyller i samhället. Den första uppgiften är den kunskapsförsörjande. Behoven av information ökar dramatiskt med samhällets tilltagande komplexitet. Kunskap fordras för att medborgarna skall kunna deltaga i den demokratiska processen. Kunskapsförsörjning är också väsentlig för forskare av skilda slag främst för de professionellt verksamma vetenskapsmännen. Öppenhet krävs för att skapa ett förtroende för beslut och beslutsfattare; här kommer offentlig hetsprincipen in. Den andra uppgiften är den kulturella. Här gäller det att nå ut till alla 107 med de kulturellasträvanden, som angavs kulturpolitiska pro- Prop. 1989/90:72position. Förutsättningarna för kulturpolitiken har förändrats genom informationsteknologins utveckling , ett ökat bevarandeintresseoch växande engagemang i svensk historia och kultur. Arkiven kan fungera som ensorts kulturcentra vid sidan av bibliotek, museer och andra institutioner.Anledning finns att framhäva deras betydelse för släkt- och hembygdsforskarna,som på alla håll i landet är i stark tillväxt. Dentredje uppgiften är den effektiviserande. En optimal informationshantering ärnumera nödvändig med hänsyn till informationsåtervinning och lagringskostnader.En rationell arkivhantering är vidare en förutsättning för kunskapsförsörjningoch kulturverksamhet (kap. 4). Därefterbeskrivs det författningskomplex och den organisation av arkivmyndigheter, somfinns inom den statliga sektorn, det system med lagar och reglementen, somreglerar arkivverksamheten hos kommunerna och de regler och denorganisation, som möter inom den enskilda sektorn (kap. 5). Dedrag i den internationella arkivverksamheten, som kan ha betydelse för svenskaförhållanden, behandlas i betänkandet (kap. 6). nyttjas och på vilket sätt dessa kan användas beskrivs. En viktiguppgift har varit att kartlägga hur arkiven bildas, vårdas och hanteras inomde olika sektorerna, statlig, och enskild. Vidare beskrivsverksamheten hos de statliga arkivmyndigheterna och andra institutioner ochorgan, som har anknytning till arkivområdet. Även den tekniska utvecklingensamt fortbildning och vidareutbildning, som har beröring med arkivverksamheten,belyses (kap. 7). övervägandenoch förslag (kap. 8 16) Betänkandetsandra del, i vilken överväganden och förslag återfinns, inleds med enprecisering avmål och ambitionsnivåer. Målen formuleras här relativt oberoendeav hänsyn till dagsaktuella finansiella omständigheter. Prövningen av omambitionsnivån är riktig innebär däremot att jag tar ställning till huruvidaden rådande resurstilldelningen är rimlig. Målen för arkivverksamheten kan dåanges utan att någon skillnad görs mellan kort-och långsiktigt perspektiv. Detförsta målet för arkivverksamheten är kunskapsförsörjning. Den innebär dels tillgodoser krav på insyn i handlingar enligt offentlighetsprincipen, delsatt medborgarna får tillgång till den information som gör det möjligt för dematt verka i ett demokratiskt samhälle. Detandra målet är medverkan till att rådande kulturpolitiska avsikter förverkligas. " Dettredje målet utgörs av att arkivfrågor integreras på ett effektivt sätt i myndigheternastotala system för informationshantering i avsikt att hålla arkivkostnaderna sålåga som möjligt. 1betänkandet slås fast att det i fråga om de första och tredje målen gäller att ambitionsnivåerna inte behöver höjas i någon större utsträckning. Vissa brister i förverkligandet finns dock. Läget beträffande detandra målet, kulturmålet, är däremot inte tillfreds- Prop. 1989/90:72 ställande. Ambitionsnivån måste här höjas redan på kort sikt. Varjesektor statlig, och enskild bör i huvudsak bära sina kostnader förarkivvården. Statens uppgift i fråga om kommunala och enskilda arkiv är attmedverka till lösningar som möjliggör att för samhället relevant informationbevaras. utgör här i en vidare funktion ett under regeringen sektorsansvarigtorgan för hela arkivverksamheten i landet. I sin snävare funktion, dvs. i sinegenskap av arkivmyndighet, utövar tillsyn över och utfärdarföreskrifter för den statliga arkivverksamheten. Flertaletav mina förslag berör mer än ett av arkivverksamhetens mål. Ikapitel 9 samlas de förslag som främst berör den statliga sektorn. Ansvarsfördelningenmellan arkivbildande myndigheter och arkivmyndigheter klarläggs. Arkivbildarnaskall ha hela ansvaret för arkivvården. Detta uttrycks i författningarna. Enskyldighet att upprätta en beskrivning införs för att höja effektiviteten (kap.9.1). får utfärda föreskrifter och allmänna råd avseende flera ochvidgade sakområden . ges också möjlighet att bygga upp kompetens förregistrerings- och reprografifrågor (kap. 9.2). Denuvarande leveransreglerna upphör. Några fasta leveransgränser kommer inte attfinnas i fortsättningen. Det är dock angeläget att arkivmaterial, när det harförlorat sin direkta aktualitet för myndigheterna och dess utnyttjande blir enangelägenhet företrädesvis för forskning och kultur, överförs till riksarkivoch landsarkiv. Det är nödvändigt, att riksarkiv och landsarkiv fårresurstillskott, när de tar emot leveranser (kap. 9.3). Enutbyggnad av landsarkivorganisationen baserad på länstanken föreslås. Nyalandsarkiv inrättas i och , som omfattar resp.Västerbottens län. stadsarkiv omvandlas till landsarkiv förStockholms län. i föreslås erhålla ett statsbidrag (kap.9.4). Beträffandeden kommunala sektorn kommer nuvarande ordning i huvudsak att bestå.Bestämmelserna i kommunallagen om arkivvård ersätts av bestämmelser i den nyaarkivlagen (kap. 10). Värdefullaenskilda arkiv skall bevaras och hållas tillgängliga. får därförmöjlighet att ge bidrag till olika organisationer. En fortsatt utbyggnad avbidragssystemet till nya folkrörelsearkivdepåer äger mm (kap. 4). Vadbeträffar gallrings- och urvalsfrågor betonas att någon nämnvärd utvidgning av gallringens omfattning inte kan ske, men att gallringsarbetet måste bedrivas kontinueriigt. En kombination av intensivdataområdes modellen och ett individurval accepteras när det gäller vissa stora serier. Samverkan mellan de statliga, kommunala och enskilda sektorerna blir nödvändig för att uppnå ett gott resultat. Mikrofilm och kanske den optiska skivan kan användas i större utsträckning för att ersätta pappers handlingar i syfte att minska kostnaderna. Inom den statliga sektorn upphävs de allmänna gallringsförordningarna för olika medier. Riksar kivet får ersätta dessa med nya föreskrifter (kap. 12). \rkivensforsknings- och kulturpolitiskabetydelse har tidigare inte beak- Prop. 1989/90:72 lats i tillräckligutsträckning. Härtill finns många skäl. Arkivmaterialets Bilaga 1.1.1 tillgänglighetförsvåras av såväl det fysiska avståndet till arkiven som att arkiven genom sinstmktur kan vara svåra att tränga in i. En ambitionshöjning är därförforsknings- och kulturpolitiskt nödvändig. En aktivare marknadsföring av ochspridning av information om arkiven föreslås. Mitt förslag om inrättande avflera landsarkiv kan ses i detta sammanhang. De konkreta åtgärder, som i övrigtföreslås, koncentreras till ett antal strategiska områden: en nationellarkivdatabas, projektsamverkan med forskarsamhället och mikrofilmning.Arkivverksamheten påverkas kraftigt av den tekniska utvecklingen. Det är därförnödvändigt att hålla sig ajour med denna för att kunna dra nytta av de fördelaroch bemästra de problem, som utvecklingen medför (kap. 13). Fortbildningoch vidareutbildning är nödvändiga för all anställda hos arkivinstitutioner ocharkivbildare skall kunna vidmakthålla, vidga och förnya sina kunskaper.Universitets- och högskoleämbetet får därför i uppdrag att lämna förslag omfortbildning och vidareutbildning (kap. 14). Förfatlningsförslagensyftar till att skapa en logiskt uppbyggd författningshierarki fråntryckfrihetsförordningen ner till de av utfärdade föreskrifterna.Förslag till en ny arkivlag och en ny arkivförordning presenteras därför.Arkivlagen innehåller de övergripande principerna för samhällets arkivvård.Samtidigt upphävs en rad nu gällande förordningar (kap. 15). Kostnadernaär svåra att uppskatta, då arkivvård förekommer på så många håll i samhället.Kostnaderna för förvaring av statliga myndigheters arkiv kommer att öka i ochmed att arkivmängden växer. De årliga kostnadsökningarna förriksarkivet och landsarkiven till följd av leveranser kan beräknas till ca 10milj. och 25 milj. kr. Det resursöverföringssystem som föreslås skall göra det möjligt att inomramen för den årliga budgetprocessen ta fram underlag, som klarläggerfinansieringsbehoven på kortare och . Även frågan om en utbyggdlandsarkivorganisation är kopplad till möjligheten att på detta sätt skapa nyaresurser (kap. 16.1). Förstärkningarnaav arkivens kultur- och forskningsprofil uppskattas till 7 milj. kr. En ram på2 milj. kr. är redan fastställd i regeringens proposition om forskning(1986/87:80). 5 milj. kr. återfinns således inte inom nuvarande kostnadsramarför arkivverksamheten men kan enligt min mening rymmas inom ramen förutbildningsdepartementets totala ansvarsområde (kap. 16.2). Kostnadernaför en registrerings- och reprografikompetens hos beräknas till600000 kr. Finansieringen vid av denna nya verksamhet, somtidigare åvilat statskontoret, bör åstadkommas genom en avvägning mellan debåda myndigheternas resursbehov (kap. 16.3). Dethittillsvarande statliga stödet till arkivverksamhet beräknas under fyra anslag under åttonde huvudtiteln. En förändring av strukturen är önskvärd i syfte att skapa en större handlingsfrihet. och den arkiv, som finns inom myndigheten, fördelar i fort- 110 sättningen de bidrag tillenskild arkivverksamhet som staten avsätter. 1989/90:72 undantagfrån denna anslagsstmktur utgör bidragsgivningen till arbetarrö- Bilaga1.1.1 relsens arkiv och bibliotek. Till nämndens ansvarsområde förs således 1,5milj. (kap. 16.6). Bilaga 1.1.2 Förslag till 1 § Arkiv är en del av detnationella kulturarvet. Myndigheters arkiv skall bevaras och vårdas för atttillgodose såväl rätten att ta del av allmänna handlingar som behovet avinformation för rättsväsende, förvaltning och forskning. 2 § 1 myndighets arkivvårdingår skyldighet attorganisera arkivet så att rätten att ta del av allmänna handlingar kan tillgodoses, attavgränsa arkivet genom att fastställa vilka handlingar som utgör arkivhandlingar, attupprätta handlingar på ett sådant sätt att dessa kan bevaras, att redovisaarkivets innehåll i en förteckning, att skydda arkivet mot förstörelse ochobehörig åtkomst, att verkställa beslutad gallring. Arkivvårdenåligger den myndighet genom vars verksamhet arkivet bildas. När en myndighetavlämnar sitt arkiv till en särskild arkivmyndighet, övergår dock ansvaret fördet överlämnade materialet till arkivmyndigheten. 3 § Varje myndighet skallupprätta en beskrivning av arkivvården. 4 § Det skall framgå avmyndighetens arbetsordning eller på annat motsvarande sätt hur ansvaret förarkivvården är fördelat i myndighetens organisation. 5 § Gallring av allmännahandlingar får ske men skall alltid utföras under hänsynstagande tillmedborgarnas rätt att ta del av allmänna handlingar liksom till rättsväsendets,forskningens och förvaltningens behov av erforderligt material samt med hänsyn tillarkivets kulturhistoriska betydelse. Bestämmelser om gallring kan finnas iannan lag. 6 § Bestämmelserna i 1 5 §§gäller också för de statliga och kommunala beslutande församlingarna. 7 § Varje statlig myndighetsarkivverksamhet står under tillsyn av en statlig arkivmyndighet. 8 § Om en statlig myndighetsverksamhet skall upphöra, få en väsentligen ny eller ändrad organisation, omlokaliseraseller byta huvudman skall myndigheten underrätta arkivmyndigheten omden planerade åtgärden. Arkivefter en statlig myndighet vars verksamhet har upphört skall avlämnas till arkivmyndigheten efter upphörandet. Arkiv som avlämnas lill enstatlig arkivmyndighet skall vara förtecknat Prop. 1989/90:72 och beslutad gallring verkställd. 9 §En statlig myndighet får inte utan stöd i författning eller utan särskilt medgivande avhända sig allmän handling på annat sätt än genom gallring, återställande eller avlämnande. Föreskrifter eller särskilt medgivande i sådant hänseende får meddelas av regeringen eller myndighet, som rege ringen bestämmer. 10 §Vad som enligt denna lag gäller beträffande arkiv hos statliga myn digheter gäller också beträffande kyrkoarkiv och arkiv hos sådana med myndighet jämställda organ som avses i 1 kap. 8§ sekretesslagen (1980:100), om inte annat sägs. Vadsom i 7 9 §§ sägs om statliga myndigheter gäller inte för regeringen ellermyndigheter inom . 11 §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslu tar om närmare föreskrifter för arkivvården hos myndigheter under rege ringen. 12 § I en kommun ellerlandstingskommun skall finnas en arkivmyndighet. är ikommun kommunstyrelsen och i landstingskommun förvaltningsutskottet om ejkommunfullmäktige eller utsett annan nämnd därtill. 13 § Arkiv efter en kommunalmyndighet, vars verksamhet har upphört, skall avlämnas till den kommunalaarkivmyndigheten om ej annat beslutats. Arkivsom avlämnas till arkivmyndighet skall vara förtecknat eller åtföljasav reversal. Beslutad gallring skall vara verkställd. 14 § Beslut om gallring fattas avkommunal myndighet såvida annat ej är föreskrivet i lag. 15 § Kommunfullmäktige ochlandsting beslutar om närmare föreskrifter för arkivvården hos kommuner resp.landstingskommuner. Dennalag träder i kraft . Genomlagen upphävs 2 kap. 27§ och 3 kap. 10§ tredje stycket kommunallagen (1977:179). 8 1989/90. Remissammanställning över betänkandet från Prop. arkivutredningen, (SOU 1988:11) Öppenhet och 'a i.i.3 Efterremiss av betänkandet har yttrande inkommit från: Justitiekanslem(JK) Datainspektionen(Dl) Delegationenför social forskning (DsO Statensjärnvägar (SJ) Arkivet för ljud och bild () Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) Humanistisk- ochSamhällsvetenskapliga forskningsrådet () () Prop. Statistiskacentralbyrån (SCB) Bilaga 1.1.3 ArkivrådetAAS för arkivverksamma inom statliga sektorn (AAS) FöreningenArkivverksamma i landsting och kommun () NäringslivetsArkivråd (NLA) TjänstemannarörelsensArkiv och Museum () 115 CentralorganisationenSACO/SR Prop. Landsorganisationeni (LO) Bilaga 1.1.3 Riksarkivethar inhämtat yttrande från arkiv. Stockholmsstadsarkiv har inhämtat yttrande från arkivnämnden och statskontorets juridiskaavdelning. UHÄhar inhämtat yttrande från universiteten i , , ,, och samt tekniska högskolan i , Chalmerstekniska högskola och högskolan i . överlämnaryttranden från humanistiska utbildnings- och forskningsnämnden,samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden samt enheten för arkivering ochregistrering. överlämnar yttranden från rektorsämbetet,juridiska fakultetsstyrelsens forskningsnämnd, humanistiska fakultetsnämnden,vars yttrande utarbetats av historiska institutionen, samt av tekniskafakultetsnämnden. har inhämtat yttrande frånuniversitetets humanistiska sektionsnämnd samt juridiska ochsamhällsvetenskapliga fakultetsnämnderna. har inhämtatyttrande från humanistiska forsknings- och utbildningsnämnden,samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden samt biblioteksnämnden. /SRhar inhämtat yttrande från arkivtjänstemäns förening. har inhämtat yttrande från sektionen för allmänmedicin, barn-och ungdomspsykiatri, lungmedicin samt socialmedicin. () har inkommit med yttrande. Remissinstansersom har avstått från att yttra sig. () och i har uppgett att deavstår från att yttra sig. Överenseendetöver arkivverksamheten i skall ligga på . Förslagetstöds av , statskontoret, och . Landsarkiveti anser att formuleringarna rörande sektorsansvaret är vaga. FAanför: "Frågan om "sektorsansvar" är alltså inte barabristfälligt 116 Den strider ocksåmot principerna för - och äventyrar - ett gott Prop. 1989/90:72 och friktionsfritt samarbete arkivsektorerna emellan." Varjesektor statlig, och enskild skall i huvudsak bära sina egnakostnader. Statens uppgift i fråga om kommunala och enskilda arkiv bör vara attmedverka till lösningar som möjliggör att för samhället relevant informationbevaras. RSV,stadsarkiv, lantmäteriverket, statskontoret, kommun ochindustriförbundet tillstyrker förslaget i princip. Lantmäteriverketanser att principen för kostnadsfördelning bör vara att myndigheten ansvararför arkivets vård. Det uppkommer dock situationer där särskild finansieringmåste till då det gäller mer omfattande vårdåtgärder. LMV anser att dettamåste ut eftersom det antagligen blir nödvändigt att satsamer pengar på bevarande åtgärder om inte betydande delar av vårt kulturarvskall gå till spillo. De arkivbildande myndigheternas uppgifter Myndigheternaskall ha hela ansvaret för att arkivvården sköts på ett ändamålsenligt sätt.Varje myndighet skall upprätta en beskrivning av hur arkiven skall vårdas. Avde 26 remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker 22. Kulturrådetanför: "Utredarens förslag beträffande ansvarsfördelningen mellanarkivbildande myndigheter och arkivmyndigheter innebär att arkivbildarna skaha hela ansvaret för arkivvården. betonas att arkivvården skabedrivas på ett ändamålsenligt sätt. Vårbedömning är att detta sannolikt kommer att medföra behov av ökade resurser förarkivverksamhet hos såväl arkivbildarna som arkivmyndigheterna. Inommuseisektorn har man på många håll svårigheter att tillfredsställandeutföra arkivverksamheten. Ökad ambition måste därför åtföljas avresurstillskott till museiområdet eller omprioriteringar inom museerna för attförstärka arkivfunktionen." Universiteteti , enheten för arkivering och registrering anför: "Betänkandetpräglas även i övrigt av en stark tendens att lägga fram de statligamyndigheternas utökade ansvar för lösandet av arkivfrågorna, men en uppenbarbrist på förslag till offensiva program och åtgärder från RA:s sida. Att krävaett större ansvar och direkta ekonomiska resurser utan att redovisa vad RA isin tur ska göra medför en obalans i resonemanget." Chalmerstekniska högskola anför: "Vi menar att högskolans ekonomis ka ansvar i arkivfrågor aldrig bör sträcka sig längre än till ambitionsnivån att ha arkivmaterial ordnat så att det är förenligt med en effektiv informa tionshantering i verksamheten och möjliggörande av tillgängligheten i relation till offentlighetsprincipen. Detta innebär att vi inteanser att högskolan bör åläggas långsiktigt Prop. 1989/90:72 arkivansvarför allmänna forskningsändamål. Den uppgiften bör åvila Bilaga 1.1.3arkivmyndighet och finansieras med utgångpunkt i allmänna samhällsintressen.Så snart CTH inte längre har behov av sitt material, vilket sker relativtsnabbt, bör det överföras till en arkivmyndighet som ansvarar för vården ochkostnaderna för arkivbeståndet." SPVanser att det inte lär stärka arkivens roll att bara flytta över ansvaret.Riksarkivet måste ta aktiv del i utvecklingen av nya arkivmetoder, varakompetent i lagrings- och informationssökningsmetoder och genom rådgivning ochinformation sprida kunskaperna till arkivbildarna. Om myndigheterna skall taett större ansvar måste resurser sättas in och verksamheten drivas effektivare. Landsarkiveti anför: "Beträffande de föreslagna beskrivningarna överarkivvården kan det bli nödvändigt med tämligen handfast medverkan frånarkivmyndigheternas sida." Landsarkiveti anser att få myndigheter kan utforma beskrivningar själva och attdet ställer krav på ökad rådgivning. PRVanför: "Mycket arbete kommer att krävas för upprättande av dennabeskrivning. För myndigheternas del föreligger inget behov av en så utförligbeskrivning. Inte heller allmänheten torde ha intressa av den. PRV vill starktifrågasätta detta förslag, vars enda syfte förefaller vara att förse RA meddetaljerade planeringsinstmment." Skaradomkapitel anser: "Den av utredaren föreslagna beskrivningen förarkivvården avsedd att upprättas på varje myndighet anser vara enåtgärd ägnad att i ett sammanhang samla upp olika arkivfrågor på ett sätt somkan fokusera behov av åtgärder m.m. Här bör i så fall söka utarbetanågon form av normalbeskrivning som kan tjäna till ledning förmyndigheterna." Riksarkivetskall få utfärda föreskrifter och allmänna råd avseende flera och vidgadesakområden . Avde tolv remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker elva. RRVär negativ till förslaget och anför: "Detta kan enligt RRV komma attmedföra en höjd ambitionsnivå för arkiveringen. De arkivbildande myndigheternaskostnader pga detta kommer dock först att framgå när har utarbetatolika tillämpningsföreskrifter. RRV anser att det är uppgift att isamband därmed beräkna föreskrifternas kostnadskonsekvenser." Arkivmyndigheternaskall ägna sig åt tillsyn och rådgivning och därigenom kontrolleraefterlevnaden. , landsarkiven i och Vadsle na. och kommun har yttrat sig över förslaget och är alla positiva tilldel. gesmöjlighet att bygga upp kompetens för registrerings- och Prop. 1989/90: 72 reprografifrågor. SÖ, samhällsvetenskapligaforskningsnämnden och biblioteksnämnden vid , och har yttrat sig över förslaget och alla tillstyrker det. Denuvarande leveransreglerna som innebär automatisk fast leveransgräns skallupphöra. Avde 26 remissinstanser som har yttrat sig över förslaget är tolv stycken positiva. ,, landsarkivet i . stadsarkiv, universiteteti , lantmäteriverket. släktforskarförbundoch STär negativa till förslaget. Krigsarkivetoch överbefälhavaren anför att de leveransregler som redovisas i betänkandetinte har gällt myndigheter under försvarsdepartementet. Domstolsverketanför: "Utredningsförslaget om att upphäva de nuvarande leveransreglemaavstyrks av DV. Om leverans av handlingarna från domstolarna tillarkivmyndigheterna inte kan ske i nuvarande omfattning måste arkivutrymmena viddomstolarna byggas ut." Vidare påpekar att det viddomstolarna finns en expanderande utrymmesbrist bl. a. på gmnd av enkontinuerlig mål- och ärendeexpansion. Landsarkiveti anser att det underlättar med en fast leveransgräns. Stockholmsstadsarkiv anför: "I sak skulle stadsarkivet uppfatta en fast men till 25 förkortad avlämningsfrist som lämpligast men delar utredarens bedömningatt det inte är realistiskt." Universiteteti anför: "Principen borde snarare vara att en myndighet skallkunna lämna ifrån sig material som inte behövs för myndighetens verksamhet,dvs. myndighetens depåfunktion bör begränsas. Det saknas skäl för attmyndigheterna skall vara sina egna depåer och att material ligger kvar där, tillförfång inte minst för tillgänglighet för forskning." Lantmäteriverketanser i motsats till utredaren atl det finns fördelar ur forsknings- ochkultursynpunkt om arkivalierna förvaras hos arkivbildande myndigheter. Skaradomkapitel anför: "Mot bakgmnd av den nuvarande situationen vad gäller riks- och landsarkivens lokalutrymmen ter det sig från deras synpunkt givetvis naturligt att ändra leveransreglerna medan istället vill förorda att förvaringsmöjligheterna utökas. Detta är särskilt angeläget med tanke på den förestående omorganisationen på folkbokfö ringsområdet vilket kommer all innebära avsevärda svårigheter för de då avvecklade pastorsämbetena att kunna vidmakthålla sina arkiv inte minst ur kostnadssynpunkt." AASförordar en lösning där fast leveransgräns kombineras med avgifts- Prop.1989/90: 72 belagda leveranser.