prop · GD0347 · 1989-12-31 00:00:00 — 7§ // mom. Här iriket bosatt fysisk person, som under vistelse utomlands åtnjutit avlöningeller annan därmed jämförlig förmån på gmnd av annan anställning där änanställning ombord på svenskt fartyg eller svenskt, danskt eller norsktluftfartyg, frikallas från skattskyldighet för inkomst som avses i 54 § förstastycket f kommunalskattelagen (1928:370). I utlandet bosatt fysiskperson och utländskt bolag frikallas från skattskyldighet för inkomst som avsesi 54 § första stycket b kommunalskaltdagen. 1 utlandet bosatt fysiskperson och utländsk juridisk person frikallas från skattskyldighet för inkomstsom avses i 54 § första stycket b kommunalskattelagen. 2 mom." Medutländskt bolag skad, där ej annat uttryckligen stadgas, / denna laglikställas främmande stat samt utländsk menighet,./or-säkringsanslall ochförening ävensom annan här i riket icke hemmahörande juridisk person. 2 m o m. Med utländsktbolag avses i denna lag utländsk juridisk person som a)enligt ett avtal förundvikande av dubbelbeskattning som ingått är en person på vilken avtaletsregler om begränsning av beskattningsrätten tillämpas och som enligt avtalethar hemvist i annan avtalsslutande stat, eller b)i den stat där den ärhemmahörande är föremål JÖr beskattning Senaste lydelse 1985:363. " Senaste lydelse 1974:770. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga 5 som är likartad den som svenska aktiebolag är underkastade. Med utländskt bolag likställs, där ej annat uttryckligen stadgas, utländskstat samt utländsk menighet liksom dödsbo efter person, som vid sitt frånfälleinte var bosatt eder stadigvarande vistades här i riket. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1991 årstaxering. Äldre bestämmelser skall dock fortfarande tillämpas vid nämndataxering i fråga om beskattningsår som har påbörjats före . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) ' Härigenomföreskrivs att 4 § kupongskattelagen (1970:624) skall ha följande lydelse. Skattskyldighetföreligger för ut- Skattskyldighet föreligger för ut delningsberättigad, om denne är delningsberättigad, om denne är fysisk person, som ej är bosatt eller fysisk person, som ej är bosatt eller stadigvarande vistas här i riket, stadigvarande vistas här i riket, dödsbo efter sådan person, ut- dödsbo efter sådan person, ut ländskt bolag eller juridisk person, ländskt bolag eller annan utländsk som enligt 16 § 2 mom. lagen juridisk person, men endast tid den (1947:576) om statlig inkomstskatt del utdelningsinkomsten inte enligt skall likställas med utländskt bolag, punkt 10 av anvisningarna till 53 § och utdelningen ej är hänförlig till kommunalskattelagen (1928:370) inkomst av rörelse som bedrivits medtagits vid delägares taxering, från fast driftställe här i riket. och utdelningen ej är hänförlig till inkomstav rörelse som bedrivits från fast driftställe här i riket. Förhandelsbolag, kommandit- För handdsbolag, kommandit bolag, rederi och dödsbo, på vilket bolag, rederi och dödsbo, på vilket enligt 53 § 3 mom. tredje stycket enligt 53 § 3 mom. tredje stycket kommunalskattdagen (1928:370) kommunalskattelagen skall tilläm- skall tillämpas bestämmelserna om pas bestämmelsema om handdsbo- handdsbolag, föreligger skaltskyl- lag, föreligger skattskyldighet för dighet för den del av utdelningen den del av utdelningen som ej är som ej är hänförlig lill inkomst av hänförlig till inkomst av rörelse rörelse som bedrivits från fast som bedrivits från fast driftställe driftställe här i riket och som belö- här i riket och som belöper på del per på delägare som ej är bosatt ägare som ej är bosatt eller stadig- dier stadigvarande vistas här. varande vistas här. Skattskyldighetföreligger vidare för utdelningsberättigad, om denne genom annat fång än arveller testamente innehar rätt till utdelningen utan att ha förvärvat ävenaktien. Detta gäller dock ej om den utdel ni ngsberätti-gade enligt 7 § lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall likställas med ägare i fråga omskyldighet att erlägga skatt för förmögenhet för den aktie, på vilkenutdelningen belöper, eller, i fall han ej är underårig, genom gåva erhålliträtten till utdelningen för icke understigande eller för sinåterstående livstid. Skattskyldighetföreligger slutligen för utdelningsberättigad, som innehar aktie under sådanaförhållanden, att annan därigenom obehörigen beredes förmån vid taxering tillinkomstskatt eller vinner befrielse från kupongskatt. Skattskyldighetföreligger icke för person, som avses i 17 § eller 18 § 1 mom. lagen om statliginkomstskatt. Dennalag träder i kraft och tillämpas på utdelning som harbeslutats efter ikraftträdandet. 'Senaste lydelse 1986:1118. Utdragur protokoll vid sammanträde , regeringsrådet , justitierådetLars K . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till 1. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring i kupongskaltelagen(1970:624). Förslagenhar inför lagrådet fciredragits av departementssekreteraren föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Punkt2 av anvisningama till 53 § Föratt den som utsänts av en arbetsgivare, som inte har hemvist i , enligt den här föreslagna regeln skall undantas från skattskyldig het för inkomst på gmnd av verksamhet i (den s. k. montörsregeln) krävs bl.a. att arbetet utförts här under tidrymd eller tidrymder som sammanlagt inte överstiger . Enligt modell för dubbelbeskattningsavtal hänför sig begränsningen i stället till beskattningsåret. Övergången till tolvmånadersregdn måste medföra svårigheter i den praktiska tillämpningen. Hur skall en montör, som från år 1 utfört arbete i kunna, när han 2 är skyldig att här deklarera skattepliktiga inkomster, veta om han fram lill augusti må nads utgång kommer att arbeta ytteriigare i ? Tolvmå nadersregdn har visseriigen redan införts i dubbelbeskattningsavtal, så som det med och det med de nordiska ländema. Därvid har den emellertid inte närmare motiverats och det har ej heller klargjorts hur tillämpningen skall gå lill i praktiken. Det hade varit önskvärt att så skett, eftersom här är fråga om en bestämmelse som skall tillämpas av ett inte obetydligt antal löntagare. När regeln nu införs i den centrala skatle rättsliga författningen och särskilt i lider när kraven på en förenklad skattelagstiftning framförs med kraft från alla håll - är det nödvändigt att lagstiftaren lar ställning lill de problem som regelns tillämpning kan vålla enskilda skattskyldiga (jfr beträfiände motsvarande problem i fråga om beskattning av inkomster från utlandet prop. 1984/85:175 s. 26). Punkt10 av anvisningarna till 53 § Prop. föreslagna anvisningspunkten regleras i vilka fall en delägare i en utländskjuridisk person skall beskattas löpande för den juridiska personens vinst ochhur denna beskattning skall ske. Fråga skall härvid vara om vinst som uppkommithos annan utländsk juridisk person än sådan som enligt 3 § eller 16 § i lagen omstatlig inkomstskatt betraktas som svensk ekonomisk förening eller utländsktbolag. Humvida vinsten i verksamheten i en sådan utländsk juridisk person idet följande benämnd utländskt företag fortlöpande skall beskattas ärberoende i vissa fall av beskattningsreglerna i den stat där det utländskaföretaget är hemmahörande och i övriga fall av ägarinflytandet i det utländskaföretaget. Denlöpande beskattningen av delägaren i ett utländskt företag föreslås ske eftersamma principer som gäller beträffande handelsbolag, dvs. delägaren skallbeskattas för den del av det utländska företagets vinst som belöper pådelägaren. Även om det inte direkt framgår av den föreslagna lagtexten eller avnågot uttalande i remissprotokollet i övrigt anser lagrådet del klart attavsikten är all svenska beskattningsregler skall ligga till gmnd för beräkningav det utländska företagets vinst. måste beaktas att ett företagsresultat och vinst kan beräknas efter olika gmnder i olika länder. Lagrådet kaninte överblicka om det överhuvudtaget kommer att vara möjligt att applicera desvenska beskallningsreglema t. ex. för rörelse eller tillfällig förvärvsverksanhetpå utländska företags verksamheter. Till det kommer att skattemyndighetemaskontrollmöjligheter vad avser den på den svenska delägaren belöpande vinstentorde vara ytterligt begränsade. Vill man emellertid åstadkomma ett syslem medlöpande beskattning av delägarens vinst vilket ur flera synpunkter kan ansesmotiverat torde det inte vara möjligt alt tillämpa någon annan metod än handdsbo-lagsprindpema.Trots de betänkligheter lagrådet i det föregående uttalat med tanke på denpraktiska tillämpningen av de föreslagna reglema anser lagrådet alltså att detinte föreligger något hinder att genomföra principen. Avdet föreslagna lagkomplexet framgår att i de fall handelsbolagsreglerna skalltillämpas en eventuell utdelning från det utländska företaget kommer att undantasfrån beskattning. Härigenom undviks alltså en dubbelbeskattning av de årliga utdelningarsom kan förekomma. Lagrådet vill emellertid peka på att en annan väsentligdubbelbeskattningseffekt kan uppkomma i det föreslagna systemet, när endelägare löpande beskattas för sin andel av det utländska företagets vinst.Sker inte utdelning i företaget kommer uppsamlade vinstmedel att påverkaföretagets värde. De genererade vinstmedlen ger alltså ett högre pris viddelägarens avyttring av aktiema eller andelama i förelaget. Den genom denlöpande beskattningen avskattade vinsten kommer emellertid inte att minska denskattepliktiga realisationsvinsten, vilken i detta fall torde kunna beräknasmed utgångspunkt endast i vad delägaren erhåller för andelarna eller aktiernaoch vad delägaren faktiskt erlagt vid förvärvet av dem. Meddelägare avses såväl fysisk som juridisk person. Om delägaren skall beskattas löpande för vinsten sammanhänger bl. a. med ägarinflytan det. Beskattning skall enligt förslaget ske om delägaren i förekommande 53 fall tillsammans med vissanärstående direkt eller genom förmedling av Prop. 1989/90:47 juridisk personäger minsl av kapital eller röstetal i det utländska förelaget ochminst av kapital eller röstetal ägs direkt eller indirekt av svenskadelägare. I remissprotokollet belyses inte om tio-respektive femtioprocenlsgränsenskall vara uppnådd vid början av beskattningsåret, under hela det året ellervid dess utgång. Enligt lagrådels mening bör detta klarläggas. Närdet gäller delägare tillsammans med närstående kan fråga endast vara omdelägare såsom fysisk . Närståendekrelsen är här hämtad från den s.k. fåmansbolagsbeskattningenoch enligt lagrådet kan denna krets godtas. Även begreppet "direkt ellergenom förmedling av juridisk person" är hämtat från fåmansbolagsreglernaoch är där lättillämpal då fråga genomgående torde vara om helägda bolag. Närdet gäller den nu ifrågavarande lagstiftningen kommer däremot problemet i ettannat läge. Varken i föreslagen lagtext eller i remissprotokollet i övrigtberörs frågan hur man skall bedöma ett indirekt innehav, om ett svensktaktiebolag innehar aktier eller andelar i det utländskai företaget och aktiernai det svenska aktiebolaget är spridda på ett stort antal personer; fråga kanexempelvis vara om ett börsnoterat bolag. Härvid kan naturligtvis aktieägarenanses indirekt ha så stor del av det svenska aktiebolagets aktier eller andelari det utländska förelaget som svarar mot hans aktieinnehav i del svenskaaktiebolaget. Om så skall anses i princip vara fallet uppkommer frågan omsituationen förändras om aktieägaren äger mer än hälften av aktiema i detsvenska aktiebolaget. Enligt lagrådet bör det göras ett klarläggandeuttalande. Lagrådetvill också peka på att enligt förslaget i remissprotokollet sammanläggningskall ske av delägares innehav och hans innehav indirekt genom en juridiskperson av andelar i det utländska företaget under det all någon sammanläggninginte sker i motsatt riktning. Lagrådet vill illustrera detta med etl exempel.Om delägaren själv innehar en smärre andel i det utländska företaget,exempelvis , och vidare äger aktiema i ett aktiebolag, som innehar 9,idet utländska företaget, kommer delägaren/aktieägaren att till följd av sammanläggningsreglemabeskattas för av det utländska företagets vinst under det att hansaktiebolag inte blir föremål för någon löpande beskattning eftersom bolagetsinnehav inte når upp till tioprocentsgränsen. För att motverka en sådan effektbör enligt lagrådets mening även en juridisk persons innehav ses i förening meddess direkta eller indirekta ägares innehav. Det kan dock övervägas att avgränsadenna sammanläggning till att avse endast fåmansbolag. Somtidigare angetts kan löpande beskattning av vinst komma i fråga endast omdelägaren direkt eller indirekt äger minsl av andelarna ellerröstetalet i det utländska företaget och minsl av företaget ägs avfysiska eller juridiska personer här i landet. Lagrådet vill framhålla att endelägare med ett tioprocentigt innehav i det utländska företaget inte behöverha kännedom om det finns ytterligare innehav här i landet. Del lorde vara entveksam fråga om en delägare med ett innehav av i ett utländsktföretag kan bli föremål för eftertaxering enligt 114 § taxeringslagen omdelägaren underlåtit att löpande redovisa vinst i företagetsverksamhet i tron att han skulle vara den ende delägaren här i Prop.1989/90:47 landet. Beskattningav delägares andel i ett utländskt företags vinst torde komma att bli mycketsällsynt. Redan av den anledningen anser lagrådet det mindre lämpligt attinordna systemet under de nuvarande s. k. handelsbolagsreglerna i punkt 10 avanvisningarna. Enligt lagrådets mening vinner man åtskilligt i överskådlighetom bestämmelserna helt tas in i ett andra stycke av anvisningspunkten ochförsta stycket bibehålls oförändrat. Det andra stycket kan då förslagsvis fåföljande lydelse: "Vadsom föreskrivits i första stycket gäller också beträffande här i riket bosatteller hemmahörande delägare i fråga om den på delägaren belöpande delen avvinsten i annan utländsk juridisk person än sådan som enligt 3 § tredje stycketeller 16 § 2 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall betraktas somsvensk ekonomisk förening eller utländskt bolag a) om delägaren beskattas i denstat där den utländska juridiska personen är hemmahörande för den del av denutländska juridiska personens vinst som belöper på delägaren eller b) om av denutländska juridiska personens kapital eller röstetal för dess samtliga andelarinnehas eller kontrolleras, direkt eller genom förmedling av juridisk person,av delägarentillsammans med sådana närstående personer som avses i 35 § 1 a mom. niondestycket eller delägarentillsammans med den eller dem som direkt eller indirekt äger samtliga aktiereller andelar i delägaren, ochom minst hälften av den utländska juridiska personens kapital eller röstetalför dess andelar innehas dier kontrolleras, direkt eller genom förmedling avjuridisk person, av här i riket bosatta eller hemmahörande personer." Godtasdetta lagrådets förslag skall hänvisningen i 53 § 2 mom. och punkt 5 av anvisningamatill 38 § kommunalskattelagen, 6 § 1 mom. första stycket c) lagen om statliginkomstskatt och 4 § kupongskattelagen avse punkt 10 andra stycket avanvisningarna till 53 § kommunalskaltdagen. Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om Statliginkomstskatt Imomentet behandlas skattskyldighet till statlig inkomstskatt. Förslaget i remissprotokollet innebär att det som c) betecknade ledet i första stycket kompletteras med skatlskyldighetsregler för andra utländska juridiska per soner än de som enligt definitionen i 16 § 2 mom. utgör utländska bolag. Enligt lagrådets mening torde dessa juridiska persoiier vara av mycket begränsat antal och vidare torde det vara än mer sällsynt alt det kommer att finnas svenska delägare som löpande beskattas för utländsk juridisk persons vinst som avser fastighets- eller rörelsevinst m.m. här i landet. Mot bakgrund härav anserlagrådet att bestämmelserna blir mer överskåd- Prop. 1989/90:47 liga omledet c) bibehålls i nuvarande utsträckning och de speciella skattskyldighetsreglernaför de utländska juridiska personerna tas in i ett nytt led. Detta led kan gesföljande lyddse: "d) andra utländska juridiska personer än utländskabolag: för inkomst som anges under c med avdrag för delägares inkomst som avsesi punkt 10 andra stycket av anvisningarna till 53 § kommunalskalte-lagen." Godtasdetta lagrådets förslag kan ledet c) bibehållas oförändrat så när som på attledet skall avslutas med ett semikolon. Momentets andra stycke skall vid sådantförhållande inte utgå. Detföreslagna lagmmmet innehåller en definition av begreppet utländskt bolag,varmed skall avses sådan utländsk juridisk person som anges i leden a) eller b)i första stycket. Begreppet utländsk juridisk person definieras inte i denföreslagna lagtexten men i remissprotokollet redogörs för vad som avses medbegreppet. Av denna redogörelse framgår att den utländska personens ställning ihemlandet skall vara avgörande vid bedömning om den skall anses som juridiskperson eller ej. Lagrådet vill inte direkt ta ställning i frågan men uttalarsom sin mening att ett visst behov av definition i lagtexten kan föreligga. Lagrådeterinrar om att enligt 7 § 8 mom. tionde stycket med utländskt företag skallavses utländskt aktiebolag eller annat utländskt bolag som i den stat där detär hemmahörande behandlas som skatlskyldigt vid inkomstbeskattningen.Beskattas en juridisk person efter förmånligare gmnder än vad som gäller förett svenskt aktiebolag är den inte att anse som utländskt bolag enligt den nuföreslagna 16 § 2 mom. Det föreslagna momentet kan därför komma att medföra enbegränsning av begreppet utländskt företag i 7 § 8 mom. tionde stycket. Ensådan begränsning kan vara motiverad med hänsyn till de förutsättningar somskall föreligga för att skall lämna sådan förklaring som avsesi 7 § 8 mom. tionde stycket. Den bristande överensstämmelsen med det nuföreslagna momentet kan dock inte godtas. Lagrådet förordar att 7 § 8 mom.tionde stycket ges följande lydelse: "Riksskatteverketkan på ansökan förklara att svenskt företag skall vara frikallat frånskattskyldighet för utdelning på aktie eller andel i utländskt bolag." Därjämtebör i elfte stycket under såväl a) som b) i stället för ordet "företagetbolaget". Enligt den föreslagnaparagrafen skall i vissa fall en utländsk juridisk person anses som ett utländskt bolag om den i den stat där den är hemma hörande är föremål för en beskattning som är "likartad" den somsvenska aktiebolag är underk.i.stade. I punkt 7 § 8 mom. elfte stycket anges som förutsättning för att skall kunna förklara att ett svenskt företag skall vara frikallat från skattskyldighet på aktie eller andel i ut ländskt företag bl.a. att den utländska inkomstbeskattningen skall vara 66 "jämförlig"med den svenska. Enligt lagrådets mening bör i motivuttalan- Prop.1989/90:47 den närmare anges vad som avses med "likartad" skatt tillskillnad från "jämföriig" skatt Gfr prop. 1978/79:210 s. 159). Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Lagrådetdelar uppfattningen att kupongskatt inte skall erläggas vid utdelning som enutländsk juridisk person uppbär från etl svenskt aktiebolag i fall där delägarei den utländska juridiska personen beskattats löpande för den juridiskapersonens vinst. Del torde emellertid vara sällsynt att en sådan utländskjuridisk person som avses i förevarande sammanhang innehar svenska aktier.Enligt lagrådets mening bör därför undantaget från kupongskatt för dessautdelningar tas in som en avslutande mening i paragrafens första stycke. Ensådan uppläggning skulle göra paragrafen mer lättillgänglig. Paragrafens förstastycke kan härvid ges följande lyddse: "Skattskyldighetföreligger för utdelningsberättigad, om denne är fysisk person, som ej ärbosatt eller stadigvarande vistas här i riket, dödsbo efter sådan person ellerutländsk juridisk person och utdelningen ej är hänförlig till inkomst avrörelse som bedrivits från fast driftställe här i riket. Skattskyldighetföreligger dock inte för utdelningsberättigad utländsk juridisk person för dendel av utdelningen som enligt punkt 10 andra stycket av anvisningama till 53§kommunalskattelagen (1928:370) beskattas hos delägaren." Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , Hulterström, G. , , ,, , , , , Proposition om vissa internationella skattefrågor 1Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanträde ) över förslaget till 1. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring ikupongskattdagen (1970:624). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande ochanför. 2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) Punkt2 av anvisningarna till 53 § Lagrådethar inte haft något att invända mot den föreslagna undantagsregeln frånskattskyldighet för utomlands bosatt person bortsett från den valdalidsperioden inom vilken sammanläggning av dagar skall ske. Enligt denföreslagna lagen undantas från skattskyldighet i den som vistas härunder tidrymd eller tidrymder som sammanlagt inte överstiger under entolvmånadersperiod medan i OECD-moddlen begränsningen hänför sig tillbeskattningsåret. Dennabestämmelse avser all reglera de fall då en i utlandet bosatt person kommer hitför en kort tilllallig vistelse utsänd av sin utländske arbetsgivare för att t.ex.övervaka en leverans. är det fråga om en enstaka tjänsteresa hit eller,om företaget har en pågående verksamhet inriktad på , några resor hitper år. Erfarenhetsmässigt kommer sådana vistelser sällan all omfatta enlidrymd eller lidrymder som tillsammans överstiger det högsta tillåtna antaletdagar. Iså gott som samtliga de dubbelbeskattningsavtal som ingått har tolvmånadersregdn införts. Detta har inte medfört tillämpningsproblem av någon omfattning. Möjligen torde detta bero på 68 fömtom att det oftast är fråga om kortare vistelser här att såväl den Prop.1989/90:47 anställde som arbetsgivaren väl känner till dessa regler och i defall det behövs anpassar verksamheten efter regelsystemet. Montören i lagrådetsexempel bör, om han har anledning att tro att hans arbetsgivare kommer att sändahonom till för arbete här under ytterligare period eller perioder sommedför att han vistas här , lämna en självdeklaration i febmariår 2 för den första perioden. Om det först ändeklarationstidpunkten står klart att han kommer att överskrida det tillåtnaantalet dagar finns fortfarande möjlighet attlämna en deklaration senare vilken avslutas först den31 oktober. Förseningsavgift bör inte tas ut i detta senare fall. 116 h§taxeringslagen (1956:623) ger också stöd för eftergift av särskild avgift ifall som detta. Mot denna bakgmnd och med beaktande av det motsägelsefullaregelsystem som med hänsyn till reglema om stadigvarande vistelse skulleuppkomma om kalenderår i stället väljs som period, vidhåller jag därför mittförslag. Punkt10 av anvisningama till 53 § påpekat är avsikten att, i de fall delägare löpande skall beskattasför sin andel i vinsten i den utländska juridiska personen, inkomsten skallberäknas enligt svenska regler på samma sätt som sker beträffande övrig härskattepliktig inkomst. En löpande beskattning blir aktuell endast i två fall.Det ena fallet är då delägaren beskattas på motsvarande sätt i utlandet ochdet andra är då han har ett visst inflytande över den juridiska personen.Lagrådet anser inte att det föreligger något hinder att genomföra en beskattningav detta slag av delägarna.