prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Enhgtpunkt 1 fär ett schablonanskaffningsvärde pä av nettoförsäljningsintäkten(försäljningsintäkten minus försäljningskostnaderna) användas för egendom sominnehas för personligt bruk. Regeln tillämpas efter yrkande av den skattskyldige. Avandra punkten framgår att vinst på egendom som innehafts för personligt brukär skattepliktig endast om de sammanlagda vinsterna på personligt lösöre underbeskattningsåret överstiger 50 000 kn Regeln är utformad som ett grundavdrag.Endast den del av vinsten som överstiger 50 000 kn beskattas således. Tredjestycket reglerar återläggning av värdeminskningsavdrag och andra avdrag föranskaffningen och motsvarar med redaktionella ändringar nuvarande punkt 2 e avanvisningarna till 36 § KL. Ifjärde stycket anges att genomsnittsmetoden i 27 § 2 mom. är tillämplig i vissafall när det gäller lös egendom som inte används för personligt bruk. Det tordedock sällan råda sådan identitet mellan två innehav att den skall dllämpas. Detkan dock t.ex. gälla guld som inköpts dll olika pris. Isädana fall skall ett genomsnittligt inköpspris dras av. Enhgtfemte stycket medges inte avdrag för reaförlust på egendom som innehas förpersonligt bruk. Som framgår av avsnitt 6.9.3 anses värdeminskning på sådanegendom som en icke avdragsgill personlig levnadskostnad. För annan egendom änpersonligt lösöre gäller de generella reglerna i 3 § 2 mom.att avdrag endast medges av reaförlusten. Isammanhanget kan anmärkas att försäkringsersättning och annan ersättning förskada på egendom som avses i 30 § är skattefri enligt bestämmelserna i 19 §KL. Paragrafenhar utformats med beaktande av lagrådets synpunkten Denya reglerna träder i kraft och tillämpas första gängen vid1992 års taxering. I samband härmed krävs vissa övergångsbestämmelsen Denya bestämmelserna i 24 § 4 mom. innebär att avyttringen blir bestämmande förbeskattningstidpunkten. Om en överlåtelse har skett före den 1 januari 1991utan att någon del av köpeskillingen har uppburits eller varit tillgänglig förlyftning skulle vinsten - utan särskilda övergångsregler - inte alls kunnabeskattas. Vid avyttringen gällde den första kronans princip och efter den 1januari 1991 blir avyttringen den beskattningsutlösande händelsen. Bestämmelseninnebär att den första kronans princip behälls för avyttringar som skett föreden men som - pä grund av att någon betalning inte erhållits -inte har kunnat beskattas senast vid taxering. När beskattning skallske tidigast vid taxering skall vinsten beräknas i enlighet med denya reglerna och beskattas enligt den skattesats som gäller inkomster i det nyainkomstslaget kapital (punkt 1 jämfört med punkt 2). Även bestämmelserna omavyttring av aktier i fåmansföretag i 3 S 12 mom. blir således tillämpliga.Beskattningen begränsas dock, i enlighet med vad lagrådet har förordat, tillde fall där skatteplikt för vinsten förelegat enligt äldre regler. Ytterligareen situation omfattas av övergångsbestämmelsen, nämligen behandlingen av ens.k. tilläggsköpeskilling i vissa fall. Om den första kronans princip innebäratt beskattning skall ske visst är efter 1991, kan det inträffa att köpeskillingenstotala belopp inte kan bestämmas. Situationen är alltså sådan som avses i 24 §4 mom. andra stycket. Regleringen innebär att om den första delen avköpeskillingen med tillämpning av första kronans princip beskattats tidigastvid taxering, skall ocksä en tilläggsköpeskilling tas tillbeskattning vid den taxering som följer av samma princip, dvs. för detbeskattningsår beloppet blir tillgängligt för lyftning. Punkt2 omfattar bara de fall då vinstbeskattningen skjutits upp på grund av 41 § KL.Punkten är inte tillämplig på andra avyttringar än sådana som omfattas avreavinstreglerna. Övergångsbestämmelsenhar utformats med beaktande av lagrådets synpunkten Ombeskattning har skett vid 1991 eller tidigare års taxering av viss del av en köpeskilling men beskattningen har måst anstå med en annan del av köpe skillingen som inte är känd, skall även denna tilläggsköpeskilling tas upp till beskattning när den blir tillgänglig för lyftning. Vinst- eller förlustberäk ningen skall ske enligt de regler som tillämpades när den första delen av kö peskillingen beskattades. Den sålunda beräknade vinsten skall tas till be skattning i det nya inkomstslaget kapital enligt den nya skattesatsen. Fördllgångar, framför allt aktier, som beskattas enligt 35 § 3 mom, KL, Prop.1989/90:110 undantas dock andra stycket i nämnda lagrum, nämligen reglerna omatt endast viss del av vinsten är skattepliktig beträffande äldre aktien Dessaäldre regler har tillkommit för att vid skatteuttaget ta hänsyn till att enviss del av vinsten endast innebär en kompensation för penningvärdetsurholkning genom inflation. I det nya skattesystemet har skattesatsen om 30 %satts till en nivå som innebär ett schablonmässigt hänsynstagande tillinflationen. Om både en viss andel av vinsten skulle få räknas bort och den nyalåga skattesatsen skulle fä tillämpas, skulle dubbel hänsyn dll inflationenmedges. För att anpassa underlaget till den nya skattesatsen skall alltså helavinsten eller förlusten på aktier o.d. tas upp till beskattning resp. dras av.De nya reglema för beskattning av reavinst som avser aktier o.d. ifåmansföretag (3§ 12 mom.) skall till följd av bestämmelsen inte tillämpas påsädan tilläggsköpeskilling som avses i punkt 3. Hela vinsten skall således beskattasi inkomstslaget kapital. Ifråga om fastigheter har som utvecklats i den allmänna motiveringen (avsnitt6.4.13) föreslagits en 10-ärig övergångsperiod. För avyttringar som sker undertiden mellan och , får omkostnadsbeloppetberäknas genom att det omkostnadsbelopp som hade kunnat användas omförsäljningen skett ökas med förbättringskostnader m.m.som lagts ned från detta datum fram till avyttringen. Vid indexuppräkningen avingångsvärde, eventuella uppskov, etc, skall dock användas en åttaåriginitialperiod. Motsvarande gäller om s.k. tidigareläggning aktualiseras. Enförutsättning är givetvis att fastigheten förvärvats före . skall återföras till beskattning i den omfattning som anges i punkt 5 avanvisningarna till 22 § KL. Övergångsregelngäller inte när delägare i fämansföretag eller delägare närstående personavyttrar fastighet till företaget. Förbostadsrätternas del, där vinstberäkningen enligt gällande rätt sker enligt ennominell metod, har övergångsbestämmelserna anknutits till beräkningen av denskattepliktiga andelen av vinsten. Övergångsbestämmelsen omfattar endastbostadsrätter som anskaffats före . Dessa äldre bostadsrätter"växer in" i det nya systemt . Sker avyttringunder något av åren 1991, 1992 eller 1993 får den skattepliktiga vinstenberäknas till 60, 75 resp. av den enligt de nya reglerna beräknade vinsten. Övergångsbestämmelsenär inte tillämplig om vinsten beräknas enligt schablonregeln i 26 § 7 mom. Äldrereaförluster får utnyttjas inom nu gällande sexårstid. Förlusterna be räknas efter äldre regler. Eftersom de nya reglerna innebär att inkomstslaget 728 tillfälligförvärvsverksamhet upphör för att delas upp i inkomstslagen nä- Prop.1989/90:110 ringsverksamhet och kapital mäste övergångsbestämmelserna anpassashärtill. Avdrag för äldre reaförluster medges i huvudsak i inkomstslagetkapital. Sådana förluster skall få utnyttjas i den män sådan vinst redovisassom enligt äldre regler skulle ha utgjort tillfällig förvärvsverksamhet.Hänvisningen till punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 36 § KL innebären inskränkning i rätten att dra av förluster på premieobligationen I punktenhänvisas däremot inte till tredje stycket i nämnda anvisningspunkt där detanges att avdrag i första hand skall ske för de förluster som är hänförligatill beskattningsåret. Eftersom "nya" förluster inte får sparas idet nya skattesystemet är det överflödigt att påpeka att de nya förlusterna fårdras av först. Hänvisningen till fjärde stycket utgör en erinran om attbestämmelserna om avyttring av fastighet till närstående som i de nya reglernamed en mera generell utformning har tagits in i 24 § 3 mom. första stycket SIL,skall gälla även övergångsvis. Avdragsbegränsningen till dllämpas inte pågamla förluster. Övergångsbestämmelsentar också sikte på juridiska personers reaförluster vid 1991 och tidigare årstaxeringan Innebörden är att sådana äldre förluster skall kunna kvittas underen sexärsperiod mot reavinster på i princip samma villkor som hargällt. När det gäller t.ex. aktiebolag måste detta ske i inkomstslagetnäringsverksamhet, eftersom bolagen inte redovisar inkomst av kapital.Förlusten får dock endast dras av mot sådana intäkter som enligt de äldrereglerna skulle ha redovisats i inkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhet. Regelnom beräkning av anskaffningsvärde för aktier köpta före skallfortsätta att gälla för icke börsnoterade aktien Föratt reavinstbeskattningen av andelar i allemansfonder inte skall träffavärdestegring som uppkommit före får anskaffningsvärdet förandelarna bestämmas till marknadsvärdet . Är det verkligaanskaffningsvärdet högre får självfallet detta användas. punkt har tagits in beträffande beskattning av vid utfärdande avoptionen Bestämmelsen förtydligar att erhållna inte skall beskattasvid två tillfällen. Det gäller vid utfärdande av optioner med en löptidpä högst ett är - för vilka tidpunkten för beskattning i vissa fall skjuts uppett är i förhållande till nuvarande Punktenhar införts efter förslag från lagrådet. Den som erlagt räntekompensationunder är 1990 får göra avdrag för denna mot utfallande ränta enligt de Iandra stycket anges att de nya bestämmelserna inte skalldllämpas vid reavinstberäkningen för en innehavare av skuldebrev som Prop.1989/90:110 redan medgetts avdrag för räntekompensation mot utfallande ränta. Vinstdelningsskatt tas ut sista gången vid 1991 årstaxering. Enligt nuvarande 4 § andra stycket är vinstdelningsskatt som påförtsett visst är avdragsgill vid taxeringen följande ån Av punkten följer attavdragsrätten för påförd vinstdelningsskatt finns kvar även efter 1991 årstaxering. Punkten reglerar också det fallet då vinstdelningsskatt restituerasm.m. I det nya systemet slopas den nuvarande begränsningen ikontinuitetsreglerna för företag som bedriver handel med fastigheter ellervärdepapper (jfr kommentaren till 2 § 4 mom.). Punkten innebär att de nyabestämmelserna endast gäller för fusioner som genomförs efter detbeskattningsår då obeskattade reserver återförts till beskattning. Bestämmelsen om avdrag för underskott hänvisar till punkt6 av övergängs-bestämmelserna till lagen om ändring i KL. Genom hänvisningenkommer vad som sägs där om avdrag för rederiunderskott att gälla även för underskotti icke börsnoterat aktiebolag. Börsnoterade aktiebolag omfattas däremot inteav begränsningsregeln. 1 punkten regleras beräkningen av schablonintäkten förinvestmentföretag och akdefonder i de fall beskattningsåret påbörjats före den1 . I punkten anges att de nya bestämmelserna omuttagsbeskattning eller bibehållet anskaffningsvärde tillämpas i fråga omtillgångar som bytt karaktär efter ikraftträdandet. Bestämmelsen ansluter till punkt 12 avövergångsbestämmelserna till lagen om ändring av kommunalskattelagen. Därföreskrivs att underlaget för räntefördelning vid taxeringarskall multipliceras med endast 55, 70 resp. av statslåneräntan vidberäkning av intäkten i förvärvskällan (avsnitt 8.10.2). Motsvarande reduceringav statslåneräntan skall givetvis ocksä ske vid beräkning av det mot intäktensvarande avdraget i inkomstslaget kapital. De nya reglerna om avdrag för underskott när enförvärvskälla har upphört tillämpas inte om förvärvskällan beskattats sistagången vid 1991 eller tidi- gare ärs taxering. Istället skall övergångsbestämmelserna i lagen (1990:000) Prop. 1989/90:110om upphävande av lagen (1960:63) om förlustavdrag tillämpas. Ipunkten anges att övergångsbestämmelserna till tidigare författningsändringari KL och SIL som upphävts alltjämt skall gälla i tillämpliga delar i den mände upphävda bestämmelserna motsvarar de nya bestämmelserna. Denna bestämmelsehar sin motsvarighet i punkten 30 av övergångsbestämmelserna till KL. 12.3 Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Deöverväganden som ligger bakom förslaget har tidigare redovisats i den allmännamotiveringen (avsnitt 7.4). Lagtekniskt har ändringarna utformats pä följandesätt. I1 § anges på vilket fastighetsinnehav som fastighetsskatten tas ut. I ett nyttandra stycke anges att även privatbostad som är belägen i utlandet skallomfattas av uttaget av fastighetsskatt. Som angetts i specialmotiveringen till5 § KL skall bostäder på jordbruksfastighet i utlandet hänföras till näringsfastighet.Näringsfasdghet i udandet blir inte föremål för fastighetsskatt i . Vadgäller bostadsrätter i utlandet bör följande noteras. För i belägnabostadsrättslägenheter är bostadsrättsföreningen skattesubjektför fastighetsskatt resp. schabloninkomstbeskattning. I den allmännamotiveringen har närmare redogjorts för dessa bör en likformigbeskattning av bostadsrätter och småhus införas. Frågan är emellerdd föremålför utredning och de i denna proposidon framlagda förslagen innebär ingenändring i detta avseende. Däremot innebär förslaget att ägaren till en här iriket belägen bostadsrättslägenhet, som utgör privatbostad, beskattas föreventuella uthyrningsinkomster av denna i inkomstslaget kapital. Detta föreslåsgälla även om sädan bostadsrätt är belägen i utlandet. Beträffande de iutlandet belägna bostadsrätterna och privatbostadsfastigheterna innebär dettainget nytt utan gäller . En nyhet är däremot att utomlandsbelägna bostadsrättslägenheter och liknande objekt, som utgör privatbostäder,omfattas av uttaget av fastighetsskatt. Detta har ansetts ligga i linje medönskemålet om en likformig beskattning av bostadsrättslägenheter och egnahem.Eventuellt förekommande "dubbelbeskattning" av dessa objekt undviksgenom att den utländska skatten avräknas från den svenska skatten i enlighetmed svensk lagstiftning och ingångna dubbelbeskattningsavtal. Närdet gäller privatbostäder belägna i utlandet är avsikten att skattskyldighetentill fastighetsskatt skall vara begränsad till fysisk person för tid undervilken denne varit bosatt i . Enligt lagrådet bör detta komma tilluttryck genom att ett nytt tredje stycke införs i 2 § fastighetsskattelagen meddenna innebörd. Bestämmelserna har utformats i enlighet härmed. Bestämmelserna omprocentsatser och underlag för skatten bör liksom tas in i 3 §. Vad beträffar sädan privatbostad som är belägen i utlandet skall underlaget, liksom fastighetsskatteunderiaget i övrigt, baseras på av marknadsvärdet. Eftersom man för dessa i utlandet belägna pri- 731 vatbostädervanligtvis inte har tillgång till något taxeringsvärde eller motsva- Prop.1989/90:110 rande, bör det vederlag som ägaren erlagt, justerat med hänsyn dllförändringar i penningvärdet, kunna tjäna till ledning för bestämmandet avunderlaget förutsatt att förvärvet inte ligger alltför långt dllbaka i tiden.Den i 3 § andra stycket föreslagna permanenta nedsättningen avfastighetsskatten med början fno.m. är avsedd att gälla endast för iSverige belägna bostadsfastigheten lagrådet bör detta uttryckligenframgå av lagtexten. Ett förtydligande härom införs. I enlighet med vadlagrådet anfört bör dessutom en redaktionell ändring vidtas i det andrastycket. Därutöverbör följande justering företas i 3 § andra stycket jämfört med lagrädsremissen.Den i andra stycket föreslagna regeln om nedsättningen av fastighetsskatten ivisst fall bör i tekniskt avseende kopplas till det beräknade värdeår som utgöråret före taxeringsåret. Bestämmelsen blir således först tillämplig vidtaxering året då byggnaden har åsatts nämnda värdeår Detta är dåden utgångspunkt från vilken den tioåriga nedsättningen beräknas. Denföreslagna nedsättningen gäller ocksä om en redan befintlig byggnad undergår ensådan totalrenovering som innebär, att den i realiteten kan jämföras med ennyproducerad byggnad och den därför vid en omtaxering kommer att åsättas detvärdeår som utgör året före taxeringsåret. I det fall regeln är tillämplig påett av flera bostadshus på en fastighet bör nedsättningen av fastighetsskattenavse endast nämnda byggnad med tillhörande tomtmark. paragrafen tas även in en bestämmelse om jämkning vid eldsvåda ellerliknande händelse. Bestämmelsen motsvarar delvis det nuvarande stadgandet i 24§ 2 tnom. Det har dock inte ansetts befogat att göra jämkningsregelntillämplig endast beträffande sådan privatbostad utan den har fått en generellutformning. Vidarehar till denna bestämmelse överförts en regel från nuvarande punkt 1 avanvisningarna till 41 a § KL om att privatbostads andel av taxeringsvärde päsådan samfällighet som avses i 41 a § KL skall inräknas i underlaget förfastighetsskatten om samfälligheten utgör en särskild taxeringsenhet. Beträffandeövergångsbestämmelserna bör betonas, såvitt avser punkterna 3 och 4, att dentillfälliga nedsättningen av fastighetsskatten inte avses gällaprivatbostadsfastigheter i utlandet. Detta följer ocksä av att de där användabegreppen småhusenhet resp. lantbruksenhet enbart är tillämpliga på svenskafastigheten bör i redaktionellt avseende justeras pådet sätt /agrac/c/föreslaget. Dessutom bör beträffande punkterna 3-6övergångsbestämmelserna anmärkas att i den män dessa är tillämpliga pä ett avflera bostadshus på en fastighet skall nedsättningen av fastighetsskatten avseendast nämnda byggnad med tillhörande tomtmark. 12.4 Uppbördslagen (1953:272) Momentetsnuvarande bestämmelser om skatteredukdon för s. k. hemma make och för ensamstående med barn utgån I momentet har i stället tagits 732 in nyabestämmelser om skattereduktion. Bestämmelserna har behandlats i Prop.1989/90:110 avsnitt 5.5.2. och 6.2.1. 4 i) 1 mom. 1 momentet anges att skattetabeller bl.a. skall grundas pånuvarande regler om skattereduktion. Denna förutsättning bortfaller medanledning av förslaget. Vidare har en ändring skett med anledning av attschablonavdraget under inkomst av tjänst höjs till 4 000 kn 4 § 2 motn. I momentet anges att det skall i skattetabellen isärskilda kolumner tas upp skattebelopp för skilda grupper av skattskyldiga,nämligen de som är berättigade till viss skatteredukdon och de som inte ärdet. Momentet upphör att gälla eftersom ifrågavarande skattereduktion föreslåsslopad. I denna paragraf anges vad som inte skall ingå iunderlaget för beräkning av preliminär A-skatt, Förslaget om principiellskatteplikt för kostnadsersättningar föranleder ändringar av första och andrastyckena som fick sin nuvarande lydelse genom SFS 1989:1025, Det nya första stycket innebär att i fråga om ersättningarför ökade levnadskostnader vid sådan tjänsteresa inom riket som avses ipunkterna 3 och 3 a av anvisningarna till 33 § KL gäller undantaget endast omersättningen inte överstiger de avdragsgilla schablonbelopp som anges i denämnda anvisningspunkterna. Efter en varaktighet av krävs dessutomett särskilt beslut av skattemyndigheten, I fråga om ersättning för ökade levnadskostnader vidtjänsteresa utom riket gäller enligt andra stycket att ersättningen skallundantas från underlaget för beräkning av preliminär A-skatt till den del deninte överstiger avdragsgillt belopp enligt punkt 3 sista stycket avanvisningarna till 33 § KL, Enligt tredje stycket skall motsvarande gälla beträffandeersättning för tjänsteresa med egen bil. I de ersättningsfall som avses i paragrafens första-tredjestycken skall alltså eventuella överskjutande eller icke avdragsgilla beloppbehandlas som lön och ingå i underiaget för beräkning av preliminär skatt. Fjärde stycket innehåller bestämmelser om annanskattepliktig ersättning för vissa med tjänsten förenade kostnader än som avses i de föregäende styckena i paragrafen. Ersättningen kan avse kostnader exempelvis för verk tyg eller instrument som är nödvändiga i tjänsten. Med kostnader som är förenade med tjänsten avses däremot inte ökade levnadskostnader som upp kommer för en anställd med anledning av att han har sitt arbete på annan ort än den där han har sin bostad, s.k. tillfällig anställning, eller på grundav dubbel bosättning (jfr punkt 3 a första och andra styckena av anvisningarna till 33 § KL). I sådana fall är frågan om kostnaderna är avdragsgilla ellerinte ofta i hög grad beroende av den anställdes personliga förhållanden. Ersätt ning för sädana kostnader skall likställas med lön och således ingå i underla get för beräkning preliminär skatt. Detta hindrar givetvis inte att den en- 733 skildebegär jämkning av den preliminära skatten och på så sätt minskar Prop.1989/90:110 skatteuttaget. För att ersättning för kostnader som är förenade medtjänsten skall ingå i underlaget för beräkning av preliminär skatt skall denavse kostnader som inte är avdragsgilla vid mottagarens inkomsttaxering ellerockså överstiger avdragsgillt belopp. Det skall vara uppenbart att detförhäller sig pä något av de båda sätten. Härigenom finns utrymme förfelbedömningar från utbetalarens sida utan att ersättningen behöver ingå iunderlaget. Om det är uppenbart att ersättningen avser ickeavdragsgilla kostnader skall preliminär skatt beräknas pä hela ersättningen. Ärdet uppenbart att ersättningen överstiger avdragsgillt belopp skall skatt beräknaspå överskjutande del. 41 § 2 mom. Ändringen föranleds av att existensminimireglerna slopasvid taxeringen och vid uttagandet av prehminär skatt. Till lagrummet har förtsvissa bestämmelser från anvisningarna. Dessa har justerats och anpassats tillvad som föreslås i fråga om 15 kap. 6 a § utsökningsbalken. Se i övrigtspecialmotiveringen till lag om ändring i utsökningsbalken. 48 § 5 mom. Momentet innehåller de nya anståndsbestämmelserna som harbehandlats i avsnitt 6.2.6. Anstånd fär medges efter avyttring av fastighet,bostadsrätt eller aktier i fåmansföretag. Det ligger i sakens natur attanstånd inte bör ifrågakomma i andra fall än när den kvarstående skatten kanhänföras till en fastighets avyttring etc. Bestämmelsen har utformats i enlighet med vad lagrådetföreslagit. Anvisningarna upphör att gälla med anledning av attreglerna om existensminimum slopas vid den preliminära beskattningen och vidtaxeringen. De bestämmelser som behövs i fråga om avdrag för kvarstående skatthar förts till 41 § 2 mom. Enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna träderändringarna i kraft och tillämpas första gången i fråga ompreliminärskatt och slutlig skatt på grund av taxering. Motbakgrund av förslaget i fråga om 15 kap. 6 a § UB bör dock - i fråga om avdragför kvarstående skatt-de nya föreskrifterna i 41 §2 mom. tillämpas förstagången vid avdrag för kvarstående skatt på grund av taxering. 12.5 Lagen om skatteutjämningsreserv Prop. Iförsta stycket anges de företagsformer som får utnyttja surv. Deföretag som undantas i andra stycket är akdebolag som bedriver försäkringsrörelse,allmänna hypoteksbank. stadshypotekskassa,hypoteksföreningar, , schablonbeskattade bostadsföretag, vissa företag iden s.k. katalogen, investmentföretag och förvaltningsföretag (jfr beträffandebl.a. specialmotiveringen till 2 § 8 mom. Undantag görs även i frågaom handelsbolagsbeskattade dödsbon. I fråga om handelsbolag gäller särskildaregler i 11 §. Vadgäller juridiska personer och enskilda näringsidkare som skall upprättaårsbokslut skall enligt tredje stycket en mot survavdraget svarande avsättningha gjorts i räkenskaperna. Avparagrafen framgår att survavsättning kan grundas pä tre olika underlag,kapitalunderlag (K-surv), löneunderlag (L-surv) och inkomstunderlag (I-surv). Enligt/ör5rnstycket är underlaget för K-surv skillnaden vid beskattningsårets utgång mellantillgångarna och skulderna i näringsverksamheten. Detförhållandet att avsättning skall beräknas på det beskattade egna kapitaletinnebär i sig att årets skattekostnad utgör en skuld. Årets skattekostnad äremellertid beroende av årets survavsättning vilket innebär att dessa egentligenmåste bestämmas simultant. För att undvika en sådan komplikation skall deninkomstskatt som belöper på beskattningsåret inte till någon del påverkaberäkningen av kapitalunderlaget.