prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — Förfår- och lammkött infördes en mellanprislinje i syfteatt stimulera konsumtionen. Mellanprislinjen innebär att en del av stödet tilljordbruket finansieras på annat sätt än över konsumentpriserna. I det härfallet används i huvudsak införselavgiftsmedel för att finansiera ettpristillägg på ca . per kg får- och lammkött. Det är ett naturiigt led i enmarknadsanpassning att subventioner på olika produkter avskaffas. Jag ansersåledes att pristillägget på får- och lammköttör avvecklas och att gränsskyddetbör höjas i motsvarande mån för att möjliggöra en prishöjning. Emellertidbedömer jag att det från såväl konsument- som producentsynpunkt är befogat attgenomföra borttagandet av denna subvention stegvis och förordar enövergångsperiod fr. o. m. . Min bedömning:Köttpriserna kommer förmodligen att stabiliseras på en något lägre nivå till följd av lägre foderpriser och borttagna slaktdjursavgifter. I och medatt priset sjunker kan konsumtionen av kött förväntas öka, vilket kan innebäraett utökat produktionsutrymme. Varken produktionsstmkturen eller lokaliseringenav grisköttsproduktionen kommer att ändras särskilt mycket. Den del avnötköttsproduktionen som sker från självrekryterande djur kommer att öka ochförväntas i första hand lokaliseras till skogs- och mellanbygder.Konsumentpriset på får- och lammkött kommer att stiga då pristilläggetavskaffas. Slaktkycklingsproduk-tionen kommer troligen inte att genomgå någrastörre förändringar till följd av avregleringen. LAG:sbedömning: Överensstämmer i huvudsak med min bedömning. Remissinstanserna: Deremissinstanser som behandlar frågan anser att foderkostnaden förköttproduktion kommer att sjunka. Flertalet remissinstanserbedömer att utrymmet för nötköttsproduktion från självrekryterande djur kommeratt öka. påpekar att uppbyggnaden av denna produktion kan gå trögttill följd av den dåliga lönsamheten. LRF och lantbmksstyrelsen påpekar att enneddragning av antalet kor kommer att temporärt öka köttutbudet, vilket verkarpristryckande. Enligt jordbmksnämnden ochlantbmksstyrelsen är det troligast att en Prop. 1989/90:146 viss minskning avden totala grisköttsproduktionen kommer att ske. LRF anser attgrisköttsproduktionen måste understiga det totala marknadsutrymmet med ca 15%om tillfälliga överskott skall undvikas. Förbundet tror inte heller att kontraktsskrivningär ett möjligt sätt att åstadkomma balans på marknaden. bedömeratt ca 50 av produktionen kommer att ske på kontrakt. Såvällantbmksstyrelsen som jordbruksnämnden bedömer att partiprisema på fläskköttkommer att sjunka till följd av borttagna slaktdjursavgifter och lägrefoderkostnader. Jordbmksnämndenanser att får- och lammköttsproduktionen kan komma att minska eftersom desskonkurrenskraft gentemot andra köttslag försämras då pristillägget ersätts avprishöjningar. hävdar att ett borttagande avpristillägget gör att en fortsatt lammköttsproduktion omöjliggörs. Skälenför min bedömning: Köttproduktionenhar visat en stor lyhördhet för marknadens signaler.Speciellt tydligt är detta för nötköttet. Till följd av sänkta producentpriserminskade produktionen så kraftigt att överskottet på20milj. kg förbyttes i ett mindre underskott. Som en konsekvens av detta kundepriserna höjas, vilket resulterade i en produktionsökning. År 1990förväntas såväl konsumtion som produktion uppgå till ca 135 milj. kg. Eftersomdet i princip råder balans på nötköttsmarknaden kommer en internavreglering inte att innebära några större krav på anpassning avproduktionsstorleken. En reducering av antalet mjölkkor, till följd avborttagandet av marknadsregleringen för mjölk, kommer under tidenutslaktningen pågår att innebära att utbudet av nötkött ökar, vilketkortsiktigt skulle kunna pressa priserna. Jag har föreslagit attanpassningsåtgärder vidtas för att motverka denna effekt. Enligt min bedömningkommer också mjölkproducenterna att påbörja produktionsminskningen så snart defår besked om de nya förutsättningarna. Jag har tidigare föreslagit enavtrappning av utjämningssystemet för mjölk. Detta innebär attproduktionsanpassningen kan ske successivt, vilket minskar utbudsökningen avnötkött och därmed effektema på nötköttsmarknaden. Som jämförelse kan nämnasatt /86 minskade antalet mjölkkor med 46000, delvis tillföljd av tväprissystemet. Denna kraftiga utslaktning fick dock begränsad effektpå nötköttsutbudet som minskade med 9 milj. kg meUan åreii 1985 och 1986. Reduceringenav antalet mjölkkor kommer också att påverka nötkötts produktionen mer långsiktigt. baseras av nötköttsproduk tionen på kalvar från mjölkkor. Då antalet mjölkkor minskar, kommer utrymmet för köttproduktion från självrekryterande köttdjur att öka. En ligt lantbmksstyrelsen rör det sig om en fördubbling av antalet djur från 60000till 120000. Enligt jordbmksnämnden och lantbruksstyrelsen är det 80 dock,på gmnd av den dåliga lönsamheten, tveksamt om denna produk- Prop. 1989/90:146tion kommer att få någon större omfattning. I den rapport jag tidigare nämntfrån påpekas att situationen vid en avregleringkommer att vara annorlunda än den nuvarande. För det första kommer det attfinnas djur och byggnader tillgängliga efter nedlagd mjölkproduktion som lättkan överföras till köttproduktion. Dessutom görs bedömningen att en ökning avköttproduktionen redan är på gång. Enligt min mening kommer produktionen ocksåatt gynnas av det nya landskapsvårdsstödet, eftersom den med fördel kanbedrivas extensivt. Jag bedömer att det mesta talar för att denna typ avnötköttsproduktion kommer att bedrivas i skogs- och mellanbygder. Visseriigenkan priset på spannmål antas sjunka mer än grovfoderkostnaden, vilket talar fören intensiv produktion på slätten, men detta motverkas av de faktorer ochinsatser jag tidigare nämnt. Enutveckling liknande den för nötkött har också skett för griskött. Dennaproduktion minskade ännu mer än nötköttsproduktionen mellan åren 1985 och 1987.Den förbättrade marknadsbalansen gjorde att priserna kunde höjas med en ökningav produktionen som följd. överstiger grisköttsproduktionenkonsumtionen med . Suggbetäck-ningsstatistiken tyder dock på attproduktionen kommer att minska till en nivå som ligger över konsumtionen. Jordbruksnämndenbedömer att en viss minskning av grisköttsproduktionen kan komma att krävasvid en avreglering. Den produktionsminskning som skedde mellan åren 1985 och1987 var dock betydligt större än den som kan bli aktuell. ILULs konsekvensanalys av LAG: s förslag hävdas att det initialt kommer attuppstå en kraftig prispress då reformen genomförs. Samtliga producenter kommeratt svara på prissignalerna med att öka sin produktion. När denna produktionkommer ut på marknaden kommer priserna att pressas ytterligare, varpå störredelen av produktionen slås ut. Denna analys bygger på den enligt min meningorealistiska förutsättningen att såväl producentema som förädlingsföretagen ärhelt oförberedda på de nya villkor som kommer att gälla när reformen träder ikraft, och att de senare är oförmögna att anpassa sitt handlande till dessavillkor. Jag kan inte instämma i dessa antaganden. För det första kommerbeslutet om den nya livsmedelspolitiken att fattas innan denträder i kraft. Dessutom hyser jag en stor tilltro såväl till den statliga ochprivata rådgivningen som till LRF: s förmåga att nå ut med information tillsina medlemmar. Köttproducentema har, till skillnad mot vad LULs analysfömtsätter, visat en stor följsamhet till marknadens signaler. Det finnsdärför enligt min mening ingen anledning att betvivla anpassningsförmågan hosdessa producenter. Det finns inget som talar för att de skulle vara mindrebenägna till en anpassning vid en avreglering än de varit . som lantbmksstyrelsen förväntar sig en partiprissänkning pågriskött vid en avreglering, på gmnd av lägre foderkostna- 6 1989/90. 1 saml Nr 146 der och borttagnaslaktdjursavgifter. Denna prissänkning kan förväntas Prop. 1989/90:146medföra en konsumtionsökning. Jordbmksnämndenanser att grisköttsproduktionen kan komma att förskjutas till de områden somhar bäst fömtsättningar för odling av fodersäd. är emellertidproduktionen enligt jordbmksnämnden koncentrerad till stora besättningar isödra och ; av det totala antalet företag svarar för drygt83% av den totala produktionen. Försöket att med hjälp av differentieradeslaktsvinstillägg motverka koncentrationen har haft mycket liten (affekt. Pålängre sikt kan inte uteslutas att grisköttsproduktionen kommer att förskjutasnågot från slättbygder till . Orsaken är attfoderkostnadema i de senare områdena kommer att sjunka då lönsamheten förproduktion av avsalu-grödor minskar. Enfråga som vissa remissinstanser tagit upp och som är gemensam för nöt- ochgrisköttsproduktionen är den s. k. utbytesexporten. De remissinstanser somanser att möjligheten till kollektivt finansierad utbytesexport fortfarandemåste finnas kvar, gmndar detta på att de detaljer som inte kan avsättas på densvenska marknaden och därför måste exporteras, kommer att verka starktprispressande. Genom att ändra prisrelationema mellan olika detaljer kanemellertid en större del av djurkroppen säljas inom landet, vilket minskarbehovet av utbytesexport. Denna anpassning underlättas av det temporära systemför exportfinansiering som jag föreslagit. Jag vill också poängtera att med deförslag som konkurrenskommittén lämnat kommer det enligt min bedömning attvara möjligt att exportera jordbmksprodukter även fortsättningsvis. förslag skall det vara möjligt för s. k. säljbolag attexportera jordbmksprodukter på marknadsmässiga villkor. Vissa begränsningar idessa företags verksamhet föreslås dock. Jag återkommer till dessa och andrakonkurrensfrågor i det följande. Densvenska konsumtionen av får- och lammkött har sjunkit , frånca 7milj. kg tiU 5,7milj. Produktionen har ökat något ochuppgick till ca 5 milj. kg. Vi har också en avgiftsfri import frånIsland av 650ton får- och lammkött, vilket innebär att den svenska marknadenungefär är i balans. Detpristillägg på får- och lammkött som jag tidigare nämnt uppgår till ca . per kg och betalas i huvudsak av införselavgiftsme del. Då tillägget avskaffas måste producentprisema, och därmed gräns skyddet, höjas med motsvarande belopp. Vissa remissinstanser har påpe kat att detta kommer att påverka konsumtionen och därmed produktionen negativt. Av hänsyn till såväl producenter som konsumenter anserjag det befogat med en övergångstid då pristillägget avtrappas med ca . per kg och år. På det viset kommer konsumtionen inte att påverkas lika kraftigt som om hela prishöjningen skedde på en gång och producen terna får tid på sig för att finna vägar att öka avsättningen. mening borde det finnasgoda möjligheter att öka konsumtionen av får- Prop. 1989/90:146 ochlammkött i . Får-och lammköttsproduktionen kommer också att gynnas av det nyalandskapsvårdsstödet. anser att landskapsvårdsstödetbör utgå som ett bidrag per tacka för att bättre gynna lammproduktionen. Jaganser emellertid att stödet inte bör betalas generellt vare sig per hektareller per djur. Eftersom syftet är att stimulera ett varierat och riktodlingslandskap kan gmndema och ersättningen variera från fall till fall.Naturligtvis bidrar får, liksom andra djur, tiU ett intressantare landskap.Jag ser det därför som självklart att får- och lammproducenter får del avstödet. Det är emellertid viktigt att betona att det inte är produktionen somskall stimuleras eller ersättas med detta stöd, utan den landskapsvårdandeinsats som görs. 1mitten av fanns stora överskott av slaktkyckling, delvis till följdav campylobacterdebatten som medförde att konsumtionen minskade. Balansen harsedan dess förbättrats och såväl produktion som konsumtion uppgår förnärvarande till ca 36 milj. kg. Balansen uppnåddes till stor del genom attföretagen i branschen fördelade produktionsneddragningar meUan sig. Att dennasamverkan varit möjlig beror främst på att det är en liten bransch med starkabindningar mellan de olika förädlingsleden. Eftersomdet råder balans mdlan konsumtion och produktion av slaktkyckling kommer enavreglering sannolikt inte att medföra några störte behov avproduktionsanpassningar. sker produktionen av slaktkyckling i hög grad ien form som liknar den industriella, med kontraktsbindningar mellan de olikaförädlingsleden. Den största effekten av en avveckling av den intemamarknadsregleringen blir för denna produktionsgren troligen de sänktafoderkostnadema. De bör, i kombination med borttagna slaktdjursavgifter,medföra att parti- och konsumentprisema sjunker och därmed bör konsumtionenöka. Ävenför slakterifett, som är en slaktbiprodukt, finns ett gränsskydd. Det egentligasyftet med gränsskyddet är att stödja prisnivån för inhemska oljeväxter. Jaghar därför tidigare föreslagit att regleringen ändras så att slakterifettbehandlas som annat fett i regleringshänseende, dvs. förbmka-ren köper fettettill världsmarknadspris och att fettvamavgift eriäggs för det som används förlivsmedelsändamål. räknas produktionskostnadema för slakterifett in i de förädlings kostnader som används som underlag för beräkning av kompensationen till jordbruket. Å andra sidan avräknas intäktsökningar från biprodukter, såsom slakterifett, från jordbmkets kostnadskompensation. Vid en för ändring av regleringen i den riktning jag föreslagit, sänks priset på slakteri fett och därmed jordbmkets intäkter från denna produkt. Fettvamavgiften på inhemskt slakterifett bör därför återföras till näringen. Mitt förslag: Deninteraa marknadsregleringen för ägg avskaffas den Ijuli 1991. LAG:sförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Av de remissinstanser som generellt tillstyrkt en avveckling av de internamarknadsregleringaraa har ingen haft en avvikande uppfattning avseendeäggregleringen. Ett mycket litet antal remissinstanser har särskilt yttrat sigöver äggregleringen. LRF anser att exportfinansieringen bör vara kvar. Skälenför mitt förslag: Regleringen inom äggproduktionen utgörs dels av ettgränsskydd, dels av en intera marknadsreglering. Gränsskyddetsyftar dels till att höja det svenska priset på ägg över nivån påvärldsmarknaden, dels till att stabilisera det svenska äggpriset. Deninteraa marknadsregleringens uppgift är att, genom lagring och export, draundan pristryckande överskott från den inhemska marknaden för att därmed kunnaupprätthålla det reglerade priset. Demarknadsreglerande åtgärdema, som sker genom regleringsföreningen , utgörs dels av bidrag till export av ägg och äggprodukter, dels avinlösen. Bidrag lämnas också för mnmärkta ägg som säljs som proviant tillfartyg i utrikes trafik. De marknadsreglerande åtgärdema finansieras genom införselavgiftsmedel,produktionsavgiftsmedel samt intäkter från försäljning av äggprodukter. Inomramen för äggregleringeii lämnas ett särskilt s. k. packeribidrag tillmnmärkesanslutna packeriföretag. Till norra ges ett förhöjt packeribidrag.Bidragen utbetalas av Svensk ägghandel. Ettavskaffande av den intema marknadsregleringen för ägg innebär för det förstaatt exportsubventioneringen av överskottsägg upphör, dvs. ingen inlösen av äggeller bidrag vid export av ägg och äggprodukter kommer att beviljas. För detandra innebär avregleringen att de avgifter som tas ut på äggproduktionen föratt finansiera äggregleringen upphör. Ävenpackeribidragen försvinner när regleringen avskaffas. Vad avser det förhöjdapackeribidraget till norra kommer jag att redovisa mitt förslag isamband med övriga regionala frågor. Ienlighet med beslut om reglering av prisema på jordbmksprodukter,m. 1988/89:140, JoU 21, rskr. 322) genomförs redan innevaranderegleringsår en viss minskning av den intema äggregleringen. Medlen tillöverskottsfinansieringen har minskat och den differentieradestorproduktionsavgiften ersattes med en generellproduktionsavgift. Minbedömning är att en anpassning av äggproduktionen till en situation utaninteraa regleringar kommer att gå förhållandevis smärtfritt. Äggproduktion bedrivs oftautan aredl anknytning och utan koppling till den egentliga jordbmksnäringen.Produktionen vid dessa företag kan jämföras med industriell produktion. Endasten mindre del av äggproduktionen sker som kompletterande produktion vidsmåjordbmken. Äggnäringentillhör inte heller de mest kapitalintensiva branschema Prop. 1989/90:146 somkräver stora investeringar för att driva produktion. Detta i kombination medatt ägg säljs till konsumenteraa i oförädlad form gör att fömtsättningama föratt driva äggproduktion småskaligt med lokal försäljning måste anses goda.Detta understryks av det faktum att av äggen saluförs vid sidan om denordinarie handeln, vilket också tyder på en viss flexibilitet och låg tröskelför marknadsinträde. Produktion av ägg är också från planeringssynpunktkortsiktig. Hämtöverhar äggproduktionen i beredskapssammanhang en begränsad betydelse. Genomett beslut den Ijuni 1989 har Kronägg ek. genomfört stadgeändringar sominnebär att såväl mottagnings- som leveransplikten avskaffats. Produktionenbinds nu genom kontrakt, vilket är vad såväl LAG som jag själv bedömer blir ennaturlig följd inom jordbmkssektom efter en avreglering. Av den mnmärktakvantiteten ägg står Kronägg för . Motbakgmnd av vad jag nu anfört är äggbranschen enligt min mening väl förbereddför en mer marknadsliknande situation. Ett förhållande som ytterligareunderlättar en avreglering inom äggproduktionen är att en förbättradmarknadssituation kan förväntas under /91. Enligt prognos beräknas äggöverskottet innevarande regleringsår uppgå tiU7650ton, för att under /91 sjunka till 2750ton. Tillföljd av minskade äggöverskott kommer troligen en stor del av verksamheten inomtorkindustrin att få svårt att överleva på kommersiella villkor. Verksamhetenkommer därmed sannolikt att bli överflödig om den inte kan ersättas medlegotillverkning åt utländska kunder baserade på importägg. Torkindustrintillverkar hdäggpulver, äggulepulver m. m. av helägg och utgörs i avtre företag varav ett legotillverkar i . Inom ramen för demarknadsreglerande åtgärderaa har bidrag beviljats vid export av äggpulversamt vid försäljning av äggulepulver till läkemedelsindustrin. I enlighet medmitt förslag om att avskaffa den interaa marknadsregleringen upphör som nämntsockså överskottsfinansieringen i form av exportbidrag till torkat äggpulver. Gränsskyddetfördyrar de inhemska priseraa för jordbmksråvaror. För att den svenskaindustrin som är utsatt för interaationell konkurrens inte skall komma i ettsämre konkurrensläge än konkurrenteraa i andra länder, som har tillgång tilljordbmksråvaror tiU lägre priser, tillämpas s. k. råvamkostnadsutjämning(RÅK). Syftet med bidraget vid försäljning av äggulepulver tillläkemedelsindustrin är, precis som när det gäller annan förädlingsindustri,att utjämna kostnaderaa för de jordbmksråvaror som används vid tillverkningen.Bidraget vid försäljning av äggulepulver tiU läkemedelsindustrin är enprisutjämningsåtgärd jämförbar med de som sker inom ramen för RÅK. Enligt minmening bör därför detta bidrag till läkemedelsindustrin inordnas i detegentliga RÅK-systemet. Jag kommer i det följande att redovisa mitt förslagangående RÅK-systemet. Mitt förslag:Livsmedelspolitikens mål vad gäller beredskapen skall vara att trygga landetslivsmedelsförsörjning under kriser och i krig. Beredskapen skall grundas på defredstida resurserna inom livsmedelssektorn och dess förmåga till omställning,kompletterad med särskilda beredskapsåtgärder. LAGrsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Överbefälhavaren,överstyrelsen för civil beredskap, konsumentdelegationen, iStockholms län, och civilbefälhavaren i östracivilområdet m.fl. stödjer arbetsgmppens förslag. och1988 års försvarskommitté anser det vara angeläget att statsmakterna nogaföljer hur produktionsresurserna förändras inom jordbmket och hurförädlingsindustrin utvecklas. ställer sig bakomarbetsgmppens förslag om att bmkare skall kunna kontrakteras för atttillräcklig areal skall upprätthållas. Flertalet remissinstanser anser detviktigt att inte regionala obalanser i den regionala försörjningsförmåganuppstår när den bmkade arealen minskar. Flera instanser anser attkostnaderna för beredskapen inte skall betalas av livsmedelskonsumenterna. Civilbefälhavaren i övreNorrlands civilområde och flertalet av de länsstyrelser som berörberedskapsfrågan anser att arbetsgmppens förslag innebär en sådan ökning avkoncentrationen av brukad areal att försörjningsnivån hotas. Föreningen ochspannmål föreslår att dagens system för beredskapslagring avvecklas ochersätts med ett system där spannmålshandeln och kvarnindustrin, mot vissersättning för ökade kostnader, åläggs att hålla en viss miniminivå i sinalager. LRF delar inteuppfattningen att en godtagbar livsmedelsberedskap kan uppnås även om arealenåker reduceras till ca 2 milj. ha. Förbundet anser att det är viktigt att ha enså stor produktionsapparat att den kan anpassas i en krissituation, t. ex.genom ändrad produktionsinriktning. Vidare anser LRF att det finns ett stortberedskapsvärde i en omfattande mjölkproduktion. Skälen för mitt förslag:Livsmedelsförsörjningen är en del av totalförsvaret. I en kris- ellerkrigssituation är det naturligtvis av största vikt att tillräckliga mängderlivsmedel kan nå hela befolkningen. försvarsbeslut(prop. 1987/88:95, FöU 11, rskr. 310) fastställdes gemensammaplaneringsfömtsättningar för uthålligheten inom totalförsvaret. att man definierade tre olika skeden i ett kris- och krigsförlopp. Detförsta är ett s. k. förkrigsskede med en varaktighet upp till undervilket det antas ske en gradvis minskning av utrikeshandeln. Därefter följerett skede omfattande några månader med krig i vår nära omvärld, där kanstå neutralt alternativt dras in tidigt eller senare, och för vilketplaneringen bör utgå från att utrikeshan- delnär helt avbruten. Slutligen följer ett s.k. efterkrigsskede där utrikes- Prop. 1989/90:146 handeln gradvis kan återgå till acceptabel nivå inom någotår. Iförsvarsbeslutet betonades att frågan om den regionala försörjningsförmågan ikrig borde ägnas särskild uppmärksamhet, främst när det gäller övre . Somett led i förberedelserna försvarsbeslut lämnade 1988 årsförsvarskommitté i febmari 1990 till regeringen betänkandet (Ds 1990:5)Totalförsvarets planering års försvarsbeslut. 1 delbetänkandetframhåller kommittén att den, mot bakgmnd av de preliminära överväganden somgjorts om planeringsfömtsättningarna, inte funnit att några avgörandehinder av beredskapsskäl föreligger för ett genomförande av LAG:s förslag.Kommittén framhåller emellertid att slutligt ställningstagande tillförutsättningar och avvägningar inte kan göras förrän i samband medförsvarsbeslutet . Beredskapsmålethar beslut översatts till ett antal produktionsmål för olikainriktningar. Jag anser det principiellt olämpligt att relatera beredskapsmåltill fredstida produktion. Hänsyn måste nämligen bl.a. tas till ändratkonsumtionsmönster och ändrad produktionsinriktning under kriser och i krig.Exempelvis kan produktionen mätt i kalorier effektiviseras i kris. Det är ocksåmöjligt att genom en variation av kriskosten och en större lagring än dagensav såväl insatsvaror som livsmedel uppfylla beredskapsmålet. Av de varor som istörre utsträckning måste lagras vid en lägre arealanvändning är kväve en av deviktigare. För att avkastningen i produktionen skall kunna upprätthållas vidett importbortfall krävs en ökad kväveanvändning jämfört med den som fömtsättsi dagens planering. försvarsbeslut har kvävelagren successivtsålts ut. Nya lager måste aUtså åter byggas upp. Andra insatsvaror som är viktigaatt ha i lager är växtskyddsmedd och proteinfodermedel. Detta är varor därimportbehovet är stort. Även ytterligare livsmedelslagring bör ske. Jagåterkommer senare till mina förslag om åtgärder som föranleds av de speciellaförhållandena i norra . Detnuvarande beredskapsmålet är alltså knutet till den fredstida arealan vändningen. Den bmkade arealen uppgår till ca 2,9 milj. ha; produktionen överstiger vida konsumtionsutrymmet.