prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Fiskeristyrdsenframhåller alt även CTMP-tekniken innebär stora utsläpp till vatten mednegativ inverkan på bl. a. fisket. Styrelsen kan därför inte tillstyrka en etableringulan att lokaliseringsfrågan klariagts. Norrlandsfondenstöder förslaget till utbyggnad av sågverken i med fömtsättning att råvamtillgångensäkras. Fonden poängterar vikten av all förädlingsgraden på skogsråvaran höjs.Vidare påpekas alt en , från sysselsättningssynpunkt, skulle varamycket viktig för länet. SINDansluter sig till bedömningen att etableringen av nya sågverk i länet fömtsätterbetydande subventioner men menar alt det är tveksamt om de subventioner som fömtsättsligger inom ramen för gällande regionalpolitiska stödregler. Bräckekommun framhåller vikten av ökad vidareförädling och kompetensutveckling inomskogs- och träindustrin. Föratt tillvarata den potential som finns inom malmmineralsektom föreslås attJämtlands får ytterligare resurser för att bl. a. fullföljamineralundersökningar. Inom industrimineralsektom pågår ett arbete med attutveckla byggnads-, prydnads- och andra stenprodukter. föreslåralt medel ställs till förfogande för dessa insatser under en tioårsperiod.Programmet bör omfatta 2 milj. kr. Förslagetstöds av bl. a. Norrlandsfonden. SINDpåpekar all del är svårt atl mobilisera resurser för uppföljande undersökningarav s.k. intressanta mineralfynd. Eventuella insatser bör ske i samarbete . 9 Arbetsmarknadsinsatser Prop. Bilaga7 föreslår insatser för bl.a. arbetsmarknadsutbildning, stöd tillföretag i form av lokaler, utbildning, produktutveckling, marknadsföring,försök med anställning av nyexaminerade akademiker, arbetsmarknadspoliliskainsatser samt ökade möjligheter alt kombinera olika statliga bidrag. För dettaföreslås att 40 milj. kr. avsätts under budgetåren 1990/91-1991/92, främst för kommunemautanför Östersundsområdet. Deremissinstanser som kommenterat förslagen är positiva. AMSvill kraftigt understryka de "fria medlens" betydelse för att deutvecklingsinsatser som utredningen föreslår skall kunna förverkligas. Strömsundskommun noterar med tillfredsställelse att utredningen tagit fasla på att lokalaengagemang ska stöttas med ekonomiska medel från regionalt och centralt håll. Jämtlandsläns ställer sig bakom förslaget och framhåller att området måstefå hög prioritet. UHÅtillstyrker förslaget om stöd till mindre företag för anställning avnyexaminerade tekniker och ekonomer. SÖmenar att här bör "kunna aktualiseras glesbygdsmodeller för organisationav all gymnasial och vuxenutbildning i utbildningscentra med integrering avnuvarande arbetsmarknadsutbildning, gymnasial utbildning och komvux". Bergskommun anser att, utöver utredningens förslag, bör kommunema erhålla medel föratt gå in i olika samhälleliga projekt, som t. ex. förbättrar infrastmkturen. 10 Lokala.o.ch regionala kulturinsatser Länsstyrelsenbedömer att länels sju glesbygdskommuner skulle ges möjlighet att kraftigt ökasitt kultumtbud och stimulera invånamas kulturaktiviteter genom en utvecklingav huvudbiblioteken lill kommunala kulturhus. föreslår att, somett pilotprojekt, staten svarar för 2/3 av investeringskostnadema för att byggaut ett av länets huvudbibliotek. Totalkostnaden har uppskattats lill 40milj.kr. Eftersomdet inte är realistiskt att ha kompetent personal inom flera kulturområden ialla länets kommuner föreslås all en regional medelsresurs för kulturprojekttillskapas. föreslår att staten tilldelarlänsstyrelsen 5 milj. kr. som en regional medelsresurs inom kulturområdet. Deremissinstanser som kommenterat förslagen är positiva. Statenskulturråd stöder förslaget all utveckla kommunbiblioteken till lokala kulturhus men påpekar att det är viktigt att verksamheten spänner över ett vitt fält och anser all förslaget är alltför begränsat. Kulturrådetanser dock atl del är orealistiskt all staten skulie kunna stå för 2/3 av kostnadema för liknande projekt över hela landet. tillstyrker en försöksverk samhet med regional medelsresurs till kommunemas disposition och anser 475 att statliga ekonomiskaåtaganden i detta sammanhang bör betraktas som Prop. 1989/90:76 regionalpolitiska. SÖpåpekar att sludiecirkdverk samhet och bildningsorganisalionemas roll böruppmärksammas och att utvecklingsinsatser inom området är angelägna. Tankenbakom ett Visilors Center är att fördjupa besökarens upplevelse av vadlandskapet/regionen har att erbjuda av kultur- eller natursevärdheler.Länsstyrelsen arbetar med alt ta fram en stmkturplan för etlantal Visilors Centers i länet. Fijr alt komma igång med utvecklingen av tre VisilorsCenters föreslås all regeringen avsätter lOmilj.kr. Remissinstansema är positiva till förslaget bl.a. kommun,läns och Norrlandsfonden. Sverigesturistråd stöder förslaget och konstaterar atl "visilors centeridén harännu inte prövats i , men gett goda erfarenheter utomlands. Jämtlandslän är speciellt lämpat för att pröva Visitors Centers, bl. a som prioriteratlän i men också som högskoleregion inom turismulbildningen". Glesbygdsdelegationenär positiv till förslaget men anser alt del bör kompletteras med ell programför den småskaliga bygdelurismen. Bergskommun har ulan vetskap om planer projekterat ell VisilorsCenter i Åsama. Kommunen anser att projektet bör få ekonomiskt stöd av staten. Bräckekommun framhåller att kommunen är en strategisk inkörsport till länoch att tätort därför är en naturlig lokalisering för etl VisitorsCenter. Detfinns stora och intressanta naturområden i länet som utgör en viktig gmnd förennalurinriktad och naturbaserad turism. I rapporten redovisas fem olika projektsom syftar till att förbättra informationen om länels natur. Detta ska skegenom informationscentraler som tillhandahåller information om natur,friluftsliv m. m. Kostnadema är beräknade till ca 16milj. Av dessa föreslås regeringen bidra med lOmilj.kr. Förslaget harinte kommenterats av remissinstansema. 13 Teknik- och kunskapsspridning Länsstyrelsenhar med hjälp av extra medel från regeringen genomfört ett teknikspridningsprogram. Etl nytt treårs program har utarbetats och påbörjats med medel från länstyrelsen. genomförahela treårsprogrammet krävs 12 milj. kr. Till projek- Prop.1989/90:76 tel Verkslad-95, där man arbetar med att anpassa i första handCAD/ Bilaga 7 CAM-system till verkstadsindustrin, krävs 4,5 milj. kr. Remissinstanserna är positiva till förslaget. Det stöds av bl.a. AMS,läns och Västemorrlands och läns handelskammare. Bräckekommun ser positivt på fortsalla teknik- och kunskapssprid-ningsinsalser,särskilt bör småförelagens fömtsättningar uppmärksammas. Norrlandsfondenanser det viktigt all ha en hög utbildningsnivå för att skapa enförhöjd tekniknivå inom industrin. SINDföreslår att får samordningsansvaret för samtliga insatser somrör teknikspridning i länet. Östersundskommun anser all insatser för teknikutbildning och teknikspridning börorganiseras på länsnivå eftersom antalet företag inom olika branscher eller medlikartad inriktning annars blir för små. Länsstyrelsensteknikspridningsprojekt bör få fortsatt statligt stöd, efter en gemensamutvärdering med tillverkningsföretagen om projektels inriktning och konkretainnehåll. Utredning av organisation m. m. för bildande av ett Prop-1989/90:76 centralt organ för glesbygdsfrågor i\aga 8 Dåvarandechefen för , statsrådet , förordnadeden mig att som utredare utarbeta förslag till en organisationför glesbygdsfrågor på central nivå. Jaghar under arbetet samrått med företrädare för expertgmppen för forskningom regional utveckding (ERU), HelaSverige ska leva, stiftelsenlandsbygdsutveckling i inlandet LÅS, samt Länsstyrelseni har hjälpt till all klarlägga de lokalmässiga fömtsättningama iöstersundsområdet. Berördahuvudorganisationer - SACO-S, TCO-S och SF har informerats och berettstillfälle att framföra synpunkter. OrganisationsdirektörenMats har biträtt vid utarbetandet av detta förslag. Bilaga 8 Glesbygdsfrågornaspänner över ell brett falt. Det gäller frågor om arbete, serviceförsörjningoch miljö och innefattar därmed frågorom de allmänna fömtsättningama förnäringsliv och boende i landets glesbefolkade delar. Det som krävs frånsamhällets sida är såväl offensiva, utvecklingsinriklade insatser som ålgärderavsedda att säkerställa tillgång lill arbete och gmndläggande service även omdetta inte låter sig göra via tillväxtfrämjande åtgärder. I geografisk meningkan arbetsfältet såvitt avser allmänna åtgärder för "regionalutveckling" anses täcka i stort sett hela landet utanför de större tätbygdema.Ifråga om särskilda statliga stödåtgärder begränsas insatsema dock till de mestproblemtyngda bygdema med tyngdpunkten i skogslänen, men förekommande också idelar av mellersta och . 1 dessa delar av landet bor förnärvarande ca 550.000 människor. Arbetetför atl nå målen för glesbygdspolitiken fömlsäller medverkan från ett stortantal samhällsorgan på såväl lokal och regional som central nivå. Delpraktiska arbetet med glesbygdsfrågoma måste ha sin tyngdpunkt på lokal ochregional nivå. De myndigheter som i första hand måste engageras i detta arbeteär kommunema och länsmyndighetema, främst som har ansvar förregionalpolitiken i länet. Åtskilliga centrala myndigheter har dock viktigauppgifter på glesbygdspolitikens område och påverkar i hög grad fömtsättningamaför den. Även olika forskningsorgan bidrar med sitt arbete till utvecklingen iglesbygdema. Sektorövergripande verksamhet, som regional- ochglesbygdspolitiken fömtsätter, bedrivs på central nivå utanför regeringen endast i begränsad omfattning. Glesbygdsdelegationen har dock bedrivit en sådanverksamhet och sökt verka samordnande. Omman etablerar ett centralt organ för glesbygdsfrågor får det inte medföra altbeslut i sådana frågor som avgörs på regional nivå överförs till delcentrala organet. I stället bör ytterligare delegering av uppgifter från länsstyrelsematill kommunema prövas. En förstärkning av resurserna för glesbygdsarbele bör iförsta hand ske genom ökade insatser på och regional nivå. Ettcentralt organ för glesbygdsfrågor bör heller inte ta över de frågor medglesbygdsanknytning som hanteras av de centrala sektorsmyndighetema. Delcentrala organet bör inrikta sina krafter på all i första hand åstadkomma enorganiserad samverkan mellan de aktörer vars insatser har betydelse förglesbygdemas utveckling. Dendel av glesbygdsdelegalionens verksamhet som avsett all väcka opinion och väckadebatt i glesbygdsfrågorna bör kunna vara en uppgift för folkrörelserna. Det ärnaturligt att del nya här lar ett ansvar. central organisation för glesbygdsfrågor skall ha hela landet som verksamhetsfält. Den bör ha som huvuduppgifter att vara ett nationellt kunskapscenlmm med god överblick över glesbygdsproblemen och över del arbete som bedrivs för all komma till rätta med dem. Den ska också ha ansvar för att förmedla information om dessa frågor till myndigheter, organisationer och allmänhet. Den ska vidare fortlöpande värdera resulta- 479 ten av de samhällsinsatsersom göis. Till den nya organisationens huvud- Prop. 1989/90:76 uppgifter skallvidare höra att stödja det utvecklingsarbete som bedrivs på Bilaga 8 lokal ochregional nivå, saml att på central nivå verka för samordning av statligainsatser och anpassning av sektorpolitiken tiU glesbygdspolitikens mål. Dessuppgift skall också vara att bevaka konsekvensema för glesbygdemas utvecklingav statliga åtgärdler av generell natur samt att ta initiativ av skilda slagför all förbättra villkoren för boende, sysselsättning och serviceförsörjning iglesbygder. Meddessa uppgifter är det uppenbart att den nya organisationen bör ha ställningsom myndighet. En ny statlig myndighet under regeringen bör alltså övertahuvuddelen av glesbygdsdelegationens verksamhet, varvid befogenheter och uppgifteri förhållandet lill andra myndigheter och regeringen förtydligas. Samtidigtbör den tillföras nya uppgifter och arbetsfältet vidgas till all omfatta heladet glesbygdspolitiska området. Somen fömtsättning för den nyji organisationens arbete bör föreskrivas attstatliga myndigheter skall vara skyldiga att till den redovisa genomförda ochplanerade ålgärder av bel)'delse för utvecklingen i glesbygdema. a. börcentrala myndigheter inför de årliga besluten om verksamhetsplanering, budgetoch anslagsframställningar till den centrala glesbygdsmyndigheten redovisa hurstalsmalclemas riktlinjer för glesbygdspolitiken avses bli beaktade i den egnaverksamheten. Härvid ges tillfälle lill överläggningar om arbetsinriktning ocl[iresursinsatser för planerad verksamhet. Den nya organisationen bör också hamöjlighet att tiU regeringen yttra sig över de centrala myndighelemasanslagsframställningar och den bör i övrigt när så bedöms motiverat kunna påkaUaöverläggningar med statliga myndigheter i glesbygdspolitiska frågor. Blandde centrala myndigheter som den nya myndigheten har anledning all samverka medfinns några där behovet av samråd och överenskommelser om arbetsfördelning m. m.kan väntas bli särskilt stort. Det gäller i första hand industriverket, lanlbmksverkeloch arbetsmarknadsverket. Samverkanmed övriga centrala myndigheter, liksom med ERU, lantbmksuniversitelel ochandra forskningsinstitutioner bör kunna organiseras informellt. Dennya myndigheten bör benämnas för glesbygdsfrågor. Myndighetens chefbör ha generaldirektörs ställning. Deuppgifter som den nya myndigheten bör åläggas har etl betydande politisktintresse. I myndighetens styrelse bör därför ingå representanter för depolitiska partiema. 1 styrelsen bör också ingå ledningen för industriverket, lanlbmksverkeloch arbetsmarknadsverket, liksom den nya myndighetens chef För alt markeraverksamhetens betydelse och säkerställa en nära anknytning lillregeringskansliet är det lämpligt att statssekreteraren i det departement somhar ansvaret för regionalpolitiken blir styrelsens ordförande. Myndighetenbör etableras i . resurser är del lämpligt all den egna fasta personalstaben integörs stöme än vad som är oundgängligen nödvändigt. Myndigheten bör i ställetges ekcmomiska resurser för atl kunna köpa iJämtlands län kan exempelvis tillhandahålla er- Prop. 1989/90:76 forderlig administrativ service. Delårliga meddsbehovel för den nya myndigheten bedöms uppgå lill15 mkr, varav ca för medverkan i utvecklingsprojekt m. m. i glesbygder. Propositionen...................................................... ... 3 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... ... 3 Lagförslag........................................................... ... 6 1 Lag om ändring i lagen(1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län .............................................. ... 6 2 Lag om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift 7 3 Lag om ändring i lagen(1982:423) om allmän löneavgift 10 Utdragur regeringsprolokoll ............. .. 11 1. Inledning........................................................ .. 11 Den regionala problembilden............................... .. 14 Regionalpoliliska mål,riktlinjer m.m...................... .. 19 Geografiska prioriteringar m.m............................ .. 24 4.1 Riktlinjer................................................. .. 24 4.2 Stödområden för näringslivsulveckling.......... .. 26 4.3 Stödjepunkter för vissaregionala utvecklingsinsatser .... 35 4.4 Områden för särskilda regionalpoliliskainfrastmkturåtgärder 37 4.5 Orter och regioner i stmkturomvandling......... .. 38 4.6 Områden för glesbygds- ochlandsbygdsinsatser 39 4.7 Storslädemas betydelse för denregionala utvecklingen ... 41 Regionalpolitik i andra länder.............................. .. 44 Organisation och administrationav regionala utvecklingsinsatser 48 6.1 Riklfinjer.................................................. .. 48 6.2 Organisation på central statlignivå.............. 50 6.3 Organisation på regional nivå .................... 55 6.4 verksamhet............................... 60 Ålgärderför företagsutveckling m.m.................... 63 7.1 Utgångspunkter ....................................... .. 63 7.2 Företagsstöd .......................................... .. 67 7.2.1 Bidragtill investeringar, företagsutveckling m. m. 7.2.1.1 UtfaU av den hittillsvarandestödverksamheten 67 7.2.1.2 Lokaliseririgsbidrag..................... 72 7.2.1.3 Utvecklingsbidrag....................... 81 7.2.1.4 Sysselsättningsbidrag ................ 85 7.2.1.5 Handläggningsordning m. m.......... . 87 7.2.2...................................................... Nedsattasocialavgifter 91 7.3 Riskkapitalbolag........................................ 94 7.4 Stiftelsen Industricentra ........................... 96 7.5 Ålgärder för all främjakvinnors företagande .. 101 7.6 Lokaliseringssamråd .................................. 103 7.7 Åtgärdernas överensstämmelsemed intemationella överenskommelser m. m ............................................................ 105 8.................................................................. Samhälls-och politikområden av särskild betydelse för den regio nala utvecklingen............................................. 108 8.1 Utgångspunkter ....................................... 108 8.2 Näringspolitik, turistfrågor m.m................... 109 8.2.1 Näringspolitik .................................... 109 8.2.2 Turism och rekreation......................... 112 8.3 Teknikspridning......................................... 114 8.4 Energifrågor ............................................ 118 8.5 De areella näringama ............................... 124 482 8.3 Utbildningspolitiken .................................. 126 Prop-1989/90:76 8.4 Vissa forskningsfrågor............................... 135 8.7.1 Forskning vid mindre högskolor............. 135 8.7.2 Forskning utanför högskolan................. 139 8.8 Arbetsmarknadspolitiken ........................... 141 8.9 Kulturpolitiken.......................................... 144 8.10 Kommunikations- och Iransportfrågor........... 148 8.11 Miljöfrågor ............................................. 156 8.12 Försvarspolitiken...................................... 159 8.13 Skallereformen i etl regionalpolitisktperspektiv 160 8.14 Jämställdhet ........................................... 163 9.Regionalpolitiska medel lill infrastmkturåtgärder inom vissa samhälls-och polilikområden ............................. 165 10.................................................................... Utvecklingsinsatseri glesbygd och landsbygd 168 10.1 Allmän inriktning....................................... 168 10.2 Glesbygdsstödet ..................................... 171 10.3 Sektorsfrågor.......................................... 178 10.4 Övriga glesbygds- ochlandsbygdsfrågor....... 184 10.5 Glesbygdsdelegationen ............................. 187 Regionalpolitiska åtgärder iorter och regioner som genomgår stmkturförändringar ................................................................... 190 Särskilda regionalpoliliskainsatser i ... 194 12.1 Insatser för näringslivsulveckling................ 197 12.2 Insatser för forskning ochutbildning ............ 198 12.3 Teknikspridningsinsatser ........................... 200 12.4 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder................ 202 12.5 Kulturinsatser.......................................... 203 12.6 Lokalisering av statligverksamhet .............. 203 12.7 Sammanfattning....................................... 203 Vissa frågor om regionalpoliliskforskning m. m....... 205 Upprättade lagförslag ...................................... 207 Bilaga1 Den regionala problembilden...................... 225 Befolkningsutveckdingenunder främst 1980-talel.... 225 1.2 Omflyttningensregionala effekter 227 1.2.1 Totala omflyttningseffekter .................... 227 1.2.2 Den inrikes omflyttningensregionala effekter 229 1.2.3 Den utrikes omflyttningensregionala effekter 232 1.2.4 Flyttarnas köns- och åldersstmktur........... 234 1.3 Ålderstmkturens betydelse förden regionala befolkningsutvecklingen 235 1.4 Befolkningsutvecklingen iglesbygd-landsbygd .. 238 Sysselsättningsutvecklingenunder främst 1 980-talet 239 2.1 Sysselsättningsutvecklingentotalt .................. 239 2.2 Sysselsättningsutvecklingeninom olika näringsgrenar 242 2.3 Sysselsätlningsstmkturen ............................. 244 2.4 Inomregionala obalanser................................ 246 2.5 Sysselsättningen inom jord- ochskogsbmket..... 247 2.6 Sysselsättningen inom gmv- ochtillverkningsindustri 247 2.6.1Industrins arbelställestmktur - regionala skillnader ..248 483 2.6.2Industrins branschstruktur och utveckling inom Prop. olikabranscher regionala skillnader......... 249 2.7 Sysselsättningen inom priveitatjänster ............ 251 2.8 Sysselsättningen inom offentligförvaltning och tjänster 253 Sysselsättningsgraderbland män och kvinnor i olika delar av 3.1 Sysselsättningsgrader bland män.................... 256 3.2 Sysselsättningsgrader blandkvinnor................. 257 Lokala arbetsmarknader ochpendling.................... 259 Arbetslöshetens regionalavariation .................... 260 Regionala obalanser '-lalet................... 262 6.1 Länsstyrelsernas prognoser............................ 263 6.2 Regionala obalanser under 1990-lalelenligt LU 90 264 Bilaga1:1 Läns- och kommunvisa siflFemppgifler ...... 266 Bilaga 1:2 Figurer ............................................... 311 Bilaga 1:3 Avgränsning avvissa större lokala arbetsmarknader 341 Bilaga2 Sammanfattning av regionalpoliliska kommittés 342 betänkande (SOU 1989:55) Fungerande regioner i sam spel och sammanställning av remissyttranden som avgetts över betänkandet................................... Sammanfattningav betänkandet.......................... 342 1.2 Kommitténs analys av denregionala utvecklingen 342 1.3 Kommitténs geografiskaprioriteringar.............. 344 1.4 Kommitténs förslag till regionalpolitiskainsatser. 1.5 Reservationer och särskildayttranden ............ 355 2.1 Inledning .................................................. 355 2.2 Allmänna synpunkter.................................... 359 2.3 Analys av den regionalautvecklingen.............. 362 2.3.1 Statsbudgeten i ell regionalpolitisktperspektiv 362 2.3.2 Den regionala problembilden ..;............... 363 2.3.2.1 Infrastmktur, befolknings- och arbetsmarknadsutveckling ................................................ 363 2.3.2.2 EG-frågor.................................... 366 2.4 Regionalpolitikens mål .................................. 367 2.5 Geografiska prioriteringar.............................. 371 2.5.1 Landsdelar ......................................... 371 2.5.2 Mellanstäder saml mellanstäderi samspel med storstadsregioner och landsbygd........................................................ 373 2.6........................................................... Samhällssektorerav särskild betydelse för den regionala ut vecklingen ................................................ 375 2.6.1 Utbildning............................................ 375 2.6.2 Forskning ........................................... 381 2.6.3 Kommunikationer................................... 386 2.6.3.1 Allmänna utvecklings-ochplaneringsåtgärder. 2.6.3.2 Geografiskt anknutna projekt ........ 393 2.6.4 Miljöpolitik........................................... 396 2.6.5 Energipolitik, vallenkraftensövervinster ... 399 2.6.6 Kulturpolitik ....................................... 403 2.6.7 Landsbygdsutveckling............................ 406 2.6.7.1 FoU-satsningar............................ 412 2.6.7.2 Turism....................................... 412 484 2.6.7.3Kvinnors arbetsmarknad .............. 413 ProP- 1989/90:76 2.7........................................................... Ekonomiskainsatser för atl påverka det privata näringslivets utveckfing................................................. 416 2.7.1 Allmänna synpunkter ............................ 416 2.7.2 Allmänt kostnadssänkande stöd .............. 417 2.7.3 Stöd till investeringar imaskiner och byggnader 419 2.7.4 Stöd till företagsutveckling..................... 421 2.7.5 Glesbygdsstöd .................................. 424