prop · GD0368 · 1989-12-31 00:00:00 — ex. alt hänsyn inte tas lill humvida en person tidigare sökt asyl eller fåtttillstånd i ett annat land. Förår 1989 uppskattas det totala antalet asylsökande i och Nordamerikatill ca 480000 personer. andel asylsökande har fortsättningsvis anlänt utan dokument Skr.1989/90:68 eller med falska sådana. Det anses också allmänt bland de europeiskastatema att en stor del av de asylsökande saknar flyktingskäl och ofta inte äri egentligt behov av skydd. Dettatar sig uttryck i att i genomsnitt av de asylsökande i Europafått uppehållstillstånd. I har motsvarande siffra varit . Mångaländer har svårigheter med att verkställa utvisningsbesluten, vilketinnebär att många asylsökande lika fulU blir kvar i landet. Undervåren och kunde en markant uppgång av antalet asylsökande frånösteuropeiska länder konstateras. Detta förklaras till stor del med att deökade möjlighetema lill fri rörlighet för medborgama i dessa länder medfört altmånga rest till väst. Eftersom invandringsmöjligheterna är begränsade söktemånga av dessa människor asyl. Undersenare delen av har situationen förändrats dramatiskt i de flesta ösleuroepiskaländer. Snabba förändringar i demokratisk riktning har genomförts. Denfortsatta utvecklingen kommer givetvis att ha ett mycket stort inflytande påutvecklingen av situationen avseende asylsökande och flyktingar i . Idet följande redovisas information om tillströmningen av asylsökande ochflyktingar samt om lagstiftnings- och andra frågor, som rör flyktingpolitik, ivissa . Detmåste understrykas att de statistiska uppgiftema, med undanlag för antaletasylsökande, inte nödvändigtvis är jämförbara. Dels skiljer sig lagstiftningenmellan ländema, dels presenteras inte be-slulsstatistiken medklart angivande av vilka tillståndskategorier som avses. Underår 1988 kom 4668 asylsökande till jämfört med 2 1987. Detuppskattas att av dem som söker asyl i får stanna efter beslut iförsta instans. Den1 var antalet asylsökande något lägre än år1988; 2 1989 jämfört med 2 1988. En viss ökning ochseptember har dock konstaterats. är det personer avungefär samma nationaliteter som sökt asyl i . Ca 1/4 är statslösapalestinier medan de övriga huvudgmpperna är iranier, irakier och tamiler. Underförsta fick totalt 2040 personer asyl. Underperioden januari sökte 639 personer asyl vid danska ambassader,jämfört med 6641 personer . Anledningen till den kraftiganedgången torde vara att, utöver klara an-knylningsärenden, endast ca 3 idenna kategori får positiva beslut. Dendanska flyklingkvoten uppgår för till 1 750 personer. Från denna kvotavräknas emellertid alla personer som får tillstånd av anknytningsskäl.Kvotens balans används därefter för uttagning av flyktingar i samarbete med UNHCR. UNHCRär emdlertid garantera- Skr. 1989/90:68 de minst 500 platser. Lagenom böter för flygbolag som befordrar dokumenllösa asylsökande har varit i kraftsedan den 1 januari 1989. Ett antal flygbolag har ålalats och dömts tillbötesbelopp, varierande mellan 2000 och 10000 DK. per irreguljär passagerare.De flesta bolag har överklagat domama och mycket stark kritik har förts frambl. a. av SAS. Juslilieministem har bett Rigs-advokaten (danska RÅ) tillsammansmed Direktoratet för Udlaendinge och polisen att se över hittillsvarandepraxis. Utslagav utlänningsfientlighet förekommer fortfarande och debatten i dessa frågor ärfortsatt livlig. Fremskridtpartiets framgång i amts- och kommunalvalen inovember (av röstema mot 2,) tillskrivs partiets uttalatfrämlingsfientliga hållning. Underår 1988 har en kommitté sett över utlänningslagen. Den presenterade sinaförslag i början av febmari 1989. Bland annat föreslås att asylsökande skallfå rätt att överklaga negativa beslut. proposition om nyutlänningslag lämnas . Underår 1989 höjdes flyklingkvoten till 500 personer. Underår 1988 kom 64 asylsökande till , varav fyra gavs asyl enligt Genéve-konventionen.Uppehållstillstånd utan asyl gavs till 18 personer, 11 återkallade sinaansökningar och 31 fick avslag. uppskattas antalet asylsökande lillca 200, huvudsakligen från och . I 90 fall har beslut faltals,varav 9 om asyl. Mer detaljerad information om nationaliteter lämnas inte avsekretesskäl. Totaltkom 4502 asylsökande till 30 juni 1989.Detta representerar en halvering jämfört med /88 då detkom 8 884 asylsökande. De största gmppema kom från: (716), (655), (404), (350), (327), Sri Länka (274) och (239). Strömmenav asylsökande från den största gmppen 1987/88 har i stort settupphört sedan införde viseringsplikt . Under1988/89 behandlade Utlendingsdirektoratet (UDl) 7 387 asylsökande. Beslutenfördelade sig på följande sätt: 3,6%=267 personer erhöll flyktingstatus enligt flyktingkonvention. 58,4%=4311personer fick uppehållstillstånd av andra skäl än enligt 38,0%=2 115 personer fick avslag på sin ansökan. Den1 fanns det 16 779 obehandlade asylärenden. Detär fortfatande en anmärkningsvärt låg andel asylsökande som får asyl i enlighet med i . Dennorska flyktingkvoten uppgår till 1000 personer . Skr.1989/90:68 1988 beviljades 1001 personer inresetillstånd. Underår 1988 antog en ny utlänningslag som ger utrymme för strängarekontrollåtgärder men även ökad rättssäkerhet för utlänningar i . Förslagtill föreskrifter är på remiss. Lagen träder i kraft när föreskriftemagodtagits, vilket beräknas ske . Främlingsfientlighetenhar fortsatt alt vara ett märkbart problem i . Fremskrittspartiet, som haren uttalat negativ hållning till flyktingar och invandrare, fick av röstemai stortingsvalet, vilket är en ökning med 9,jämfört med valet år 1985.Ledaren för Folkebevegdsen mot innvandring (FMI), , arresterades ibörjan av januari, misstänkt för att planera att spränga en asylmottagning isin hembygd . Han dömdes lill ovillkorligtfängelsestraff. 1december 1989 trädde en ny utlänningslag i kraft i . Underår 1988 mottogs 521 asylsökande och 66 personer () gavs flyktingstatusenligt . Dämtöver har 220 personer fåll tillstånd att stannaav humanitära skäl. UnderAustraliens mottagningsprogram för flyktingar och särskilda humanitära fallmottogs 11400 personer under /88. Plane-ringslalel /89 är 12000. Australienhar ett väl utvecklat regeringsslött program för flyktingmottagande, the CommunityRefugee Settlement Scheme (CRSS), varigenom frivilliga gmpper ochorganisationer dire kl deltar i mottagandet och integrationen av flyktingar.Från slutet av år 1979 till har nära 20000 personer lagitsemot inom ramen för detta program. Kraftfullaåtgärder för att stärka utveckling lill ett mullikul-turelllsamhälle och för att motverka främlingsfientlighet och rasism har vidtagits.Dessa inkluderar en treårig upplysningskampanj, för vilken 5,7 miljoner A$ harbudgeterats, och en nationell undersökning av förekomsten av rasistiskt våldoch dess orsaker. Tillföljd av den skärpning av lagstiftningen och dess tillämpningsregler, sominfördes , har antalet asylsökande i fortsatt att minska. Antaletasylsökande beräknas till ca 4 800, jämfört med 6000 personerunder och 7 1986. Närahälften av de sökande kommer från tre länder, nämligen (1085), (465) och (434). Sedan följerTurkiet (327), (316), (262), (193) och (164). fick 248personer tillstånd att stanna enligt flyktingkonvention. Slutgiltigt avslag gavs åt I 447 personer medan 2 609 ärenden antingen fortfarande väntar på prövning eller har överklagats. Antalet asylsökande som får stanna av andra skäl än enligt Genéve-kon ventionen betraktas som marginellt. Allmänt tycks detföreligga en generös attityd gentemot flyktingar i Skr. 1989/90:68 ,även om den höga arbetslösheten har lett till att många kommuner vägrar att taemot fler flyktingar. Invandringentill är organiserad enligt ell detaljerat system, där man bl. a. kanväga in demografiska hänsyn. Inom ramen för detta system tar varje åremot ett betydande antal flyktingar och personer i en motsvarande situation. Förår 1989 planerade man för en invandring av totalt mellan 150000 och 160000personer, vilket innebar en ökning med 25000jämfört med . Andelenflyktingar beräknades uppgå lill 23000, varav 13000 tas emot genom rentstatliga åtgärder och resten förväntades bli föremål för omhändertagande iprivat regi via frivilliga organisationer, vilka får viss ersättning frånstaten. Dämtöver fanns ett utrymme för speciella humanitära fall på mellan3000 och 6000 personer. Förår 1990 är den totala immigrationsramen 165000 175000 personer. Fördelningenär tänkt att vara: Statsstödda flyktingar(kvol) 13 000 Privalslödda flyklingar(kvot) 13 000 Enskilda asylsökande,uppskattning 7000 Humanitärafall (enskilda) 3-6 000 Utvalda arbetare inkl.familj 50-57000 Fria yrkesutövare medfamilj 15 000 Pensionärer ("retirees") 3 000 Dentotala planeringssiffran för flyktingar och humanitära fall uppgår alltså till36000-39000 personer. Antaletenskilda asylsökande uppgick till strax under 35000. Under de tvåförsta månadema 1989 mottogs 2 395 ansökningar. Den30 hade personer givits tillstånd i enlighet med 1951års flyktingkonvention. uppgick antalet till 3049 personer. Den1 uppskattades antalet s. k. väntare - icke avgjorda beslut - till124000 personer. 1slutet av beslutade den canadensiska regeringen om ikraftträdande avett nytt system för hantering av ansökningar om asyl. En ny lagstiftning harinförts, som bl. a. innefattar möjlighet att vid gränsen avvisa asylsökandetill s. k. "safe third countries", något som alltså inte kunde skeenligt den tidigare ordningen. Detta förhållande hade lett till att balansen avicke behandlade asylärenden snabbt växte till en oacceptabel nivå (ca 85000ärenden) vid tiden för omläggningen. En särskild plan har lagts upp för attarbeta undan denna ärendebalans parallellt med att den nya ordningen börjartillämpas. Underde som det nya systemet fungerat hade 8 361 fall 14 "öppnats"och 4136 hade avslutats. Av dessa hade 44 ålertagits, 731 Skr. 1989/90:68 beslutvar fortfarande väntande medan 3 361 beslut hade fattats. Av dessa var 3049 eller90,positiva medan 312 eller 9,var negativa. De största gmppema som fickpositiva beslut kom från Sri Länka, , , och . Totaltsökte 34363 personer asyl , jämfört med drygt 7000 personer underår 1987. Antaletbeviljade ansökningar uppgick till 8 794, ungefär samma antal som år 1987.Väntetiden är i de flesta fall . Avde afrikanska sökandena kom 4255 personer från , 2 703 från , 1 876från , 1 240 från och 988 från Republiken . Bland deasiatiska sökandena kom 1 570 från , 1416 från , 1 377 frånLaos, 1 343 från Sri Länka och 814 från . Den största europeiska flyktinggmppenkom som tidigare från (6739 sökande). Underperioden januari har 37143 personer sökt asyl, dvs. fler än underhela . Om trenden har hållit i sig kan man räkna med mellan 60000 och65000 asylsökande . Den största ökningen gäller för turkar och förafrikaner från , och . Detbör i sammanhanget observeras att det finns bättre tillgång påarbete i och att en asylsökande har rätt att arbeta såsnart ansökan är inlämnad till flyktingmyndigheten . Mindre än 1/3 av deasylsökande anses ha flyktingskäl medan de övriga anses ha lämnat sina länderav ekonomiska skäl. Enligtfranska myndigheter har man problem med det stora antalet ogmndadeasylansökningar samt med att etl stort antal av dem som får negativa beslutändå stannar kvar i landet. Främlingsfientligheteni gör sig primärt gällande gentemot den nordafrikanska muslimskabefolkningen snarare än mot flyktingar eller utlänningar för övrigt. Densenaste tidens debatt om rätten att bära slöja ("chador") i skolanhar haft en polariserande effekt på den franska opinionen. Underår uppgick antalet asylsökande till 8 424 personer. De största gmppema varpolacker (3487), etiopier (1 123), iranier (964), irakier (585), mmäner (520)och turkar(462). uppgick antalet asylsökande till 2 777personer. Underår 1988 accepterades 230 personer som flyktingar av den grekiska regeringen och2 330 av UNHCR. är motsvarande siffror 196 respektive 1 005. Arbetet med en planerad nyflyktinglag har stannat upp på gmnd av den instabila politiska situationen. Italienvidhåller sin geografiska reservation lill , dvs. att endasteuropéer kan accepteras som flyktingar. Det finns inte heller någonlagstiftning avseende flyktingmottagande. Statistik är inte tillgänglig. Flyktingarsom inte givits flyktingstatus av men som erkänts av UNHCR fårtillstånd att vistas provisoriskt i landet i avvaktan på emigration tilltredje land. ansökte omkring 1000 personer omflyktingstatus via UNHCR. Av dessa beviljades 600 ansökningar sådan status,200 avslogs och i övriga fall avvaktas beslut. UNHCR räknar med ca 2000ansökningar för vilket skulle innebära nära nog en fördubbling jämförtmed . De största gmpperna asylsökande kommer från , ochIran. Manräknar med att det finns mellan 700000 och 1 200000 personer som uppehåller sigillegalt i . Dessa kommer framför allt från och . Den årligaökningen av antalet illegala invandrare beräknas vara ca 150 000 personer.Majoriteten av dessa lever under mycket besvärliga förhållanden. De ärarbetslösa eller underbetalda och utan social trygghet. Underår 1988 sökte totalt 7486 personer asyl i Nederländema, vilket var en nedgångjämfört med (ca 13 500 personer). De största gmpperna var ghananer,etiopier, iranier, polacker och zaireaner. gavs 686 personer asylenligt och 267 personer fick stanna av andra skäl. Totaltväntade vid personer på beslut. Underde första sex månadema har 5 253 asylsökande mottagits. Flyktingstatusenligt flyktingkonventionen har givils åt 854 personer medan 629 personer harfått stanna av andra skäl. väntar 9905 personer på beslut. Destörsta nationalitetsgmpperna bland de asylsökande är somalier (790), ghananer(447), etiopier (356), sri lankeser (318), polacker (316), iranier (276) ochirakier (236). Detförslag till ny utlänningslag som lades fram för parlamentet under år 1989antogs ej. Ett omarbetat lagförslag väntas bli framlagt under början av år1990. Kommunernai Nederländema har en överenskommelse med regeringen enligt vilken de tar emot1 asylsökande per 1 000 invånare. Regeringen har vänt sig till kommunema med enbegäran om att de skall öka insatsema för mottagande av asylsökande till tvåeller flera platser per 1 000 invånare. Underår 1988 tog emot 252 asylsökande varav 207 kom från , 10 frånIran och de övriga spridda på ett antal olika länder. Perseptember 1989 fanns totalt i 544 personer, som har beviljatspolitisk asyl. Många av dem som får avslag stannar ändå kvar i landet. Underår 1988 sökte 16 726 personer asyl i . Detta är en ökning med 53%jämfört med trots att man fr.o.m.den 1 januari 1988 genomförde enskärpning av asyllagstiftningen. Antaletasylsökande är det högsta, sedan flyktingarna från Ungem anländeår 1956. Över hälften av de asylsökande kommer från (9673) följt av SriLänka (1516), (818), (730), (659) och (529). Underperioden januari sökte 13 872 personer asyl, vilket är en ökningmed jämfört med . Flertalet asylsökande kom frånsamma länder som tidigare: (5502), Sri Länka (3503), (901) ochJugoslavien (703). Underår 1988 erhöll 680 personer asyl (jämfört med ), varav 227utgjorde familjeåterföreningsfall och 155 erhöll asyl av särskilda skäl. 8 844asylsökande fick avslag på sina ansökningar, vilket innebär att genomsnittligt7% beviljades asyl i första instans. Del högsta antalet beviljade ansökningarhar asylsökande från () och från (). Av de turkiskasökande beviljades endast 5,asyl. Av dem som fått avslag på sinaasylansökningar har 2036 beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl medan312 har fått provisoriska uppehållstillstånd. Totaltfanns 30063 icke avgjorda asylansökningar vid utgången av . Vid slutetav hade antalet icke avgjorda fall ökat till 34067. Åtgärder,framför allt i form av personalförslärkningar, har vidtagits för att påskyndaärendehanteringen och beslutsprocessen. Vidare har regeringen tillsalt enexpertkommission med direktiv att lägga fram förslag lill hur man i ettnormalfall skall kunna få fram ett beslut i ett asylärende . Våren1989 presenterades en strategiutredning avseende 90-talets asyl-ochinvandringspolitik, utförd av en expertkommission. Utredningen är förnärvarande föremål för en omfattande remissbehandling. Flyktingkvotenför uppgår, liksom för , till 1 000 personer. Ökadeutbrott av främlingsfientlighet kan konstateras. Ett par mottagningscentra förasylsökande har skadats och övergreppen mot asylsökande har blivit fler. Myndighetemahar tagit initiativ till en bred upplysningskampanj i samarbete med depolitiska partierna, kyrkoma, frivilliga organisationer m.fl. Underår 1988 mottogs ca 5 100 asylsökande, ungefär samma antal som . Flyktingstatus gavs till 960 personer medan 2200 personer fick vad som kallas "exceptional leave" (vilket närmast innebär tillstånd avsärskil da skäl). januari har 9488 personer sökt asyl, 17 2 1989/90. vilketär nära dubbelt så många som . De största gmpper- Skr.1989/90:68 na är turkar (4249), somalier (14 769), ugandier (878), indier(495), sri lankeser (476), iranier (322) och irakier (255). Under samma periodhar 1 326 personer givits asyl enligt flyktingkonventionen medan 3 047 personerfått stanna av "särskilda skäl". fattades 640 negativabeslut. Turkiettillämpar endast på personer som flytt på gmnd avhändelser i . sökte något hundratal personer från Östeuropaasyl i Turkiel enligt denna konvention. Delsamma gäller för år1989 med undantag för de bulgarer som sökt sig lill . Underperioden maj anlände ca 320000 etniska turkar från tillTurkiet. Av dessa har ca 50000 återvänt till . Den 22 augusti 1989införde viseringsplikt för bulgariska medborgare. Därefter hartillströmningen avtagit starkt. Underår registrerades ca 5 500 personer hos UNHCR. Av dem som accepterades somflyktingar för överföring till tredje land uppskattningsvis ca 2 500 var85 iranier och resten irakier. Antaletiranier som söker asyl/kvotplats via UNHCR har avtagit medan antalet irakierhar ökat och UNHCR räknar nu med ungefar lika många iranier som irakier. väntade ca 2 500 personer på kvotplatser. Antalet nytillkomnaunder var ca 1 200 personer. Dettotala antalet iranier som uppehåller sig i uppskattas till mellan250000 och 300000. Det är endast en liten del av dessa som anmäler sig hos UNHCR. Avde ca 56000 irakiska kurder som tog sin tillflykt till i augustiseptember 1988 finns ca 34 000 kvar i tre läger. Turkiska myndigheter harinte gett dem formell flyktingstatus men ett de facto flyktingliknande skydd.Efter många svårigheter har slutligen etl avtal ingåtts mellan och UNHCRavseende intemationellt stöd till dessa flyktingar vilket också ger UNHCRinsyn i lägren. Utöverbistånd till flyklingama i lägren via UNHCR och Röda korset har ocksåtagit emot ett mindre antal flyktingar från lägren inom ramen för flyklingkvoten. Underår 1988 sökte sammanlagt 103076 personer asyl i , vilket varnära en dubblering jämfört med (57 379). Antalet asylsökande under år1988 representerar den högsta siffran . De asylsökande fördelade sig på följande länder: SJ{I-_ 1989/90:68 Sri Länka 3 383 Igenomsnitt tar asylförfarandel innan beslut fattas i första instans.Under år 1988 fattades beslut i första instans angående 88 530 personer, avvilka 7621 fick asyl. Vid slutet av fanns oavgjorda ärenden i förstainstans som rörde nästan 98000 personer. Underdet sökte 57 822 personer asyl. De huvudsakliga urspmngsländemavar: (14636), (10620), (8 269), Sri Länka (4 564),(2 788) och (2 208). Undersamma period fattades beslut i 57 202 fall, varav 3655, eller 6,, beviljadesasyl. fanns det 95 269 asylsökande som väntade på beslut. Framt.o.m.den 30 september hade 86695 personer sökt asyl, vilket är fler änför . Förnärvarande ligger i parlamentet förslag till förändringar i lagstiftningenvilka syftar till atl uppnå tre mål: en snabbare beslutsprocess, en snabbareintegrering av dem som får positiva beslut och ett snabbt avvisande av dem somfår negativa beslut. Utöverflyklingama har också atl ta emot s.k. Aussiedler, dvs.personer som hävdar tysk härstamning, saml medborgare från DDR. Totalt räknarman med en tillströmning på åtminstone 700000 människor, alla kategorier, underår 1989. Ungemhar sedan slutet av blivit ett mottagarland för ungersksprå-kigaflyktingar från framför allt . Man räknar med alt över 20000 flyktingarhar tagits emot och särskilda mottagningscentra har upprättats i landet. Hösten1989 anslöt sig Ungem lill flyktingkonvention och 1967 årstilläggsprotokoll. UNHCR har också öppnat ett kontor i . USAhar ett system för flyktingkvot där man från början anger indikaliva siffrorför de olika konlinenlema. Traditionellt har och haft dehögsta siffrorna. En viss skiftning från till fördel för Sovjetunionenkunde uppmärksammas under slutskedet av president regering. De personer som kanomfattas av kvoten indelas i sex kategorier. gori ett omfattar t. ex. personer som befinner sig i omedelbar fara medan kategori sex avser flyktingar vars mottagande anses tjäna "nationens in- 19 /87 (det amerikanska budgetåret löper från Skr. 1989/90:68den till ) uppgick den totala kvoten till 70000personer, för /88 till 87500. För /89 är kvotensatt till 94000 personer. /90 har president föreslagit en total kvot på 125000. Delkan också noteras att han föreslagit en begräsning av antalet personer frånSovjetunionen lill 50000. Isammanhanget kan också noteras att beslutat att medborgare från och Ungeminte längre kan betraktas som förföljda och därför inte kan påräkna asyl. Underdet amerikanska /88 mottogs 607 366 asylansökningar.Flyktingstatus gavs till 7 340 personer medan 8 582 ansökningar avslogs.Antalet oavgjorda fall uppgick lill 73109. Den sistadecember 1988 hade denna siffra ökat till 86642. Antaletasylsökande i uppgick lill 15 790, en ökning med 4384 jämförtmed . De största gmppema kom från Ungem, , ,, , och . Antaletflyktingar som fått flyktingstatus enligt flyktingkonvention uppgicktill I 785 personer, eller av de asylsökande. Motsvarande siffra förperioden januari är . Antaletärenden som inte avgjorts är stort och tillströmningen av asylsökanden harökat kraftigt . Detgår inte att göra några vetenskapliga prognoser när det gäller migralions- ochflyktingströmmar. Den till synes positiva utvecklingen när det gäller stormaktsrdalionemaär lovande som den medför nya problem när det gäller deinomeuropeiska strömmarna. Så länge de fundamentala problemen när det gällerklyftan mellan fattiga och rika, nord och syd, består och så länge denbristande respekten för de mänskliga rättighetema kvarstår, måste man ocksåräkna med nya flyktingproblem och kvarstående gamla. Detsammakan i princip sägas om migrationen i allmänhet. Det finns ingen anledning atttro att migrationstrycket gentemot och de andra OECD-ländema kommer atlminska om inte de ekonomiska kiyf-toma minskar på ett påtagligt sätt ochmiljöproblemen m. m. kan åtgärdas. Som nämnts räknar man med nästan enfördubbling av jordens befolkning mellan nu och : från cirka femmiljarder till någonstans mellan åtta och tio miljarder invånare. Entrendframskrivning tyder på en befolkningsminskning i absoluta tal i Västeuropanågon gång . Parallellt med detta kan man, med denna linjäraprognosmetodik, räkna med alt en minskande andel av befolkningen kommer atttillhöra arbetskraften. Närdetta sägs, måste man komma ihåg att man 20 vartämligen säker på att den absoluta befolkningsminskningen i Skr.1989/90:68 skulle komma väsentligt tidigare. De flesta prognoser pekade på åren20102015 som en ungefarlig "brytpunkt". Ingen hade räknat med det födelseöverskottsom sett . Den stora uppgången i kullama mnt decennietsmitt kommer dessutom att ge utslag i befolkningspyramiden. Om kommermåhända en ny uppgång i födelsetalen. Hur utvecklingen kommer att gestalta sighänger samman med många obedömbara faktorer framtidstro, ekonomiska ochsociala fömtsättningar för bamafödande, etc. Delfinns emellertid anledning att räkna med dels en kraftig förskjutning iåldersfördelningen, dels en klar nedgång av befolkningsandelen i aktiva åldrar,även om denna sannolikt inte blir så dramatisk som en trendframskrivning tyderpå. Detär uppenbart att flykting- och migrationsfrågoma kräver nya och annorlunda greppför atl man skall kunna åstadkommer konstmktiva lösningar. Problemen måsteangripas från gmnden.