prop · GD0337 · 1989-12-31 00:00:00 — IdefaU detaljplanen enligt 5 § skad anses ha den utformning som framgår avfastighetsplanen skall tillsändas handlingarna respektiveunderrättas om innehållet i dessa enligt andra och tredje styckena. Ändringamahar behandlats i den allmänna motiveringen, avsniu 5.1.6. Del motsvarar 5 kap. 31 § andra stycket. De nya bestämmelsema ärföranledda av ändringen i 12 §. De innebär au planhandlingama skall sändas tillfastighetsregislermyndigheien och fastighelsbildningsmyndighelen i stället förlill . Det är således inte längre nödvändigt au sändafastighetsplaner till i andra fall än det som anges i det nyafjärde stycket. Det motsvarar 5 kap. 31 § tredje stycket, se specialmotiveringen tilldet stycket. Bestämmelsema är föranledda av all del inie längre är obligatorisktall sända fastighetsplaner till . Syftet med bestämmelsen är attlänsstyrelsen skall få tillgång till planhandlingama när en fastighetsplaninnebär all en detaljplan skall anses ha en annan utformning. 24 § Om kommunen är huvudman för allmänna platser, får kommunen eftergenomförandelidens utgång lösa fastigheter eller delar av fastigheter somtillhör olika ägare och som enligt fastighetsplanen skall utgöra en fastighet. Enkommun som är huvudman för allmänna platser får efter genomförandetidensutgång även lösa mark, som inte har bebyggts i huvudsaklig överensstämmelse meddetaljplanen. Lösenrält föreligger dock inte så länge det finns ett bygglov somkan las i anspråk. Besvärasmark som avses i första och andra styckena av särskild rätt, får räuighetenlösas. Ändringenhar behandlats i den allmänna motiveringen, avsniu 5.3.1. Paragrafens/ö/s/astycke har ändrats så att även en hel fastighet kan lösas under de angivnafömlsäimingarna. 36 § Innan kommunen beslutar att kostnader för gator och andra allmänna platser skall betalas av fastighetsägare enligt 31 eller 32 §, skall kommunen låta uUeda frågan och upprälta det förslag som utredningen för- gy Sakägare och debostadsräushavare, hyresgäster och boende som Prop. 1989/90: 37 berörs avförslaget samt de sammanslumingar och enskilda i övrigt som kan ha ettväsentligt intresse av förslaget skall beredas tillfälle lill samråd. Samrådetsyftar till ett utbyte av information och synpunkter. Under samrådet börmotiven till förslaget, planeringsunderlag av betydelse samt de viktigasteföljderna av förslaget redovisas. Resultatet av samrådet och förslag medanledning av de synpunkter som har framförts skall redovisas i en samrådsredogörelse. Förslagi fråga om betalning av kosmader som avses i 31 § skall ställas ut under minstue veckor efter del all kungörande om delta har skeu på tid och sätt som angesi 5 kap. 24 §. Underräuelse om utställningen av förslaget skall dessutom i brevsändas till kända fastighetsägare vars räu berörs av förslaget. Underrättelsebehöver dock inte sändas till den som skriftligen har godkänt förslaget. Underutställningstiden skall förslaget åtföljas av samrådsredogörelsen. Efterutställningstidens utgång får kommunen besluta i ärendet. Avserförslaget ersäimingsskyldighet enligt 32 §, skall de fastighetsägare vars rättberörs och som inte har godkänt förslaget, beredas tillfälle all ytua sig överdetta, innan beslut i ärendet fattas. Förslaget skall åtföljas av sam-rådsredogörclscn. Enändring har gjorts i tredje stycket som motsvarar den i 5 kap. 25 § förstastycket, se specialmouveringen till denna paragraf. 1 § Bygglov krävs för au 1. uppförabyggnader, 2. göra tillbyggnader, 3. ta i anspråk eller inredabyggnader helt eller till viss del för väsentiigen annat ändamål än det förvilket byggnaden senast har använts eller för vilket bygglov har lämnats, 4. göra sådana ändringar avbyggnader som berör konsuuktionen av de bärande delama eller som avsevärtpåverkar byggnademas planlösning, 5. i byggnader installera ellerväsentligt ändra eldstäder, rökkanaler eller anordningar för ventilation, i byggnader eller inom tomter installera eller väsentligt ändra anordningarför vattertförsörjning eller avlopp, 6. ibyggnader installera eller väsentligt ändra hissar. Kravetpå bygglov för de åtgärder som anges i första stycket 4, 5 och 5 a gäller intei fråga om byggnader eller tomter som tillhör staten eller landstingskommuner. 1fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlignäring inom områden som inte omfaiuis av detaljplan krävs bygglov endast föråtgärder som anges i första stycket 3. 14och 10 §§ finns särskilda bestämmelser för en- eller ivåbostadshus och förvissa byggnader avsedda för totalförsvaret. Enligt 5-7 §§ kan kommunen beslutaom undantag från kravet på bygglov eller om längre gående krav. Ändringamahar behandlats i den allmänna motiveringen, avsniu 5.4.1. 1989/90: 37 Ändringeninnebär alt den nuvarande punkten 5 delats upp i två punkter. Syftet är alldet tydligare skall framgå atl bygglovskravel för va-anordningar omfattar helava-installationen. Ändringenär en följdändring till ändringen i första stycket. Naturligtvis skall dennabestämmelse inte tillämpas på sådana fastigheter som staten eller enlandstingskommun upplåtit med lomuäu. 2 § I fråga om andra anläggningar än byggnader krävs bygglov för atl 1. anordnanöjesparker, djurparker, idrottsplatser, skidbackar med liftar, campingplatser, skjulbanor, småbåtshamnar, friluftsbad, molorbanor och golfbanor, 2. anordna upplag ellermaterialgårdar, 3. anordna tunnlar eller bergmmsom inte är avsedda för tunnelbana eller gmvdrift, 4. inrätta fasta cislemer ellerandra fasla anläggningar för kemiska produkter, som är hälso- ochmiljöfarliga, och för varor som kan medföra brand eller andra olyckshändelser, 5. uppföra radio- eller lelemastereller tom, 6. uppföra vindkraftverk, omvindturbinens diameter är störte än eller om kraftverket placeras påett avstånd från gränsen som är mindre än kraftverkets höjd över marken ellerom kraftverket skall fast monteras på en byggnad, 7. uppföra murar eller plank, 8. anordna parkeringsplatserutomhus, 9. anordna begravningsplatser, 10. väsentiigtändra anläggningar som avses i 1-9. Bygglovför alt inrätta eller uppföra en anläggning enligt första stycket 4 eller 5eller för alt ändra anläggningen krävs inte, om det är fråga om en mindreanläggning avsedd endast för en viss fastighets behov. Bygglov för åtgärderenligt första stycket 8 behövs inte, om det på fastigheten finns endast eueller två enbostadshus eller ett tvåbostadshus och parkeringsplatsen är avsedduteslutande för fastighetens behov eller om parkeringsplatsen anläggs med siödav väglagen (1971: 948) eller på mark som i detaljplan har avsatts till gataeller väg. Enligt5 § får kommunen medge undantag från kravet på bygglov. 110 § fiims särskildabestämmelser för vissa anläggningar och anordningar avsedda för totalförsvaret. Ändringenhar behandlats i den allmänna motiveringen, avsniu 5.4.2. Genom ändringen harförtydligats au endast anläggningar som är mindre och avsedda endast för enviss faslighets "husbehov" eller liknande är undantagna Somexempel på sådana anläggningar kan nämnas en Prop. 1989/90: 37 oljetank tillett bostadshus, en bensin- eller oljetank på en jordbmksfastighei och encenualanienn på eu bostadshus. 4 § Bestämmelsema i 1-3 §§ gäller inte i fråga om nedan angivna åtgärderbeträffande en- eller tvåbostadshus och lill dem hörande fristående utiius,garage och andra mindre byggnader (komplemenibyggnader): 1. installeraeller ändra anordningar för vattenförsörjning eller avlopp, om byggnaden skall vara ansluten till en egen anläggning för vattenförsörjning eller avlopp, 2. göra andra invändiga ändringar,som inte innebär all del inreds någon ytterligare bostad eller någon lokal förhandel, hantverk eller indusui och ej heller berör konsuuktionen av byggnadensbärande delar, eldstäder eller rökkanaler, 3. färga om byggnader inom områdenmed detaljplan, om byggnadens karaktär därigenom inte ändras väsentiigt, 4. med mur eller plank anordnaskyddade uteplaiser i anslutning till bostadshuset, om muren eller plankel inteär högre än , inte sträcker sig mer än ut från huset ochinte placeras närmare gränsen än , 5. anordna skärmtak över sådanauteplatser som anges i 4 eller över altaner, balkonger eller entréer, omskärmtaket inte är störte än och inte sUäcker sig närmaregränsen än , 6. uppföra högst tvåkomplementbyggnader i omedelbar närhet av bostadshuset, om byggnademassammanlagda byggnadsarea inte är större än , taknockshöjdeninte överstiger och byggnaderna inte placeras närmare gränsen än 4,5meter. Utanfördetaljplan är en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader, muraroch plank som ej ingår i samlad bebyggelse undantagna från bestämmelsema i 1och 2 §§ även i fråga om följande åtgärder 1. göramindre tillbyggnader, om åtgärden inte suäcker sig närmare grän sen än , 2. uppförakomplementbyggnader eller murar eller plank i omedelbar när het av bostadshuset, om åtgärden inte sträcker sig närmare gränsen än , 3. ulförasådana åtgärder som avses i 1 § första stycket 4, 5 och 5 a. Om de grannar som berörs medger atl åtgärder som avses i första stycket 4-6och i andra stycket 1 och 2 utförs närmare gränsen än , krävs intebygglov. Enligt6 § får kommunen bestämma att de åtgärder som avses i första stycket 3 ochandra stycket 1 och 2 kräver bygglov. Ändringamahar behandlats i den allmänna motiveringen, avsniu 5.4.3. Den innebär au komplementbyggnader, murar och plank i omedelbar närhetav bostadshuset är bygglovsfria under samma förutsäu-ningar som gäller förmindre tillbyggnader. Vad som avses med komplement- byggnaderframgår av paragrafens första stycke (se också PBL-proposi- Prop. 1989/90:37 tionen, s. 276). Rättenatt göra mindre tillbyggnader och uppföra komplemenibyggnader, murar och plankär inte oinskränkt. Genom områdesbestämmelser kan exempelvis den högstatillåma arean för fritidshus begränsas. Områdesbestämmelser kan också haföreskrifter om utformningen eller om krav på bygglov för t. ex. åtgärder inomvärdefull miljö. Även kraven i 3 kap., t. ex. på att byggnader skall placerasoch utformas på ett lämpligt sätt med hänsyn lill landskapsbilden och till denatur- och kulturvärden som kan finnas på platsen, är tillämpliga. När bygglovinte krävs, kan t. ex. tillstånd enligt 45 § väglagen (1971: 948) erfordras.Vidare kan slrandskyddsdispens enligt 16 § eller tillstånd enligt 19 §naturvårdslagen (1964: 822) erfordras. Punktenmotsvarar punkten 2 i paragrafens tidigare lydelse. Tillägget är föranlett avändringen i 1 § första stycket. Tredjeoch fjärde styckena. Tilläggenutgör följdändringar till första stycket. 5 § Kommunen får i detaljplan eller områdesbestämmelser besluta au bygglovinte krävs för att pä del säu som närmare anges i planen eller bestämmelsema 1. uppföra,bygga till eder på anruit sätt ändra komplemenibyggnader, 2. göra mindre tillbyggnader, 3.utföra sådana åtgärdersom avses i 1 § första stycket 4, 5 och 5 a, 4. ulföra eller ändra anläggningarsom avses i 2 §, 5. bygga till eller på annat sättändra indusuibyggnader, 6. uppföra, bygga till eller påannat säu ändra enklare fritidshus, kolonistugor och liknande byggnader, 7. utförasådana åtgärder som avses i 3 § första stycket 2. Bestämmelser enligt första stycket får inte meddelas, om bygglov krävs för autillvarata grannars inuessen eller allmänna inuessen. Inte heller får sådanabestämmelser meddelas beträffande åtgärder som avser arbetslokaler ellerpersonalrum i andra byggnader än indusuibyggnader. Bestämmelser enligt förstastycket 5 får meddelas endast om yrkesinspektionen samt skyddsombud,skyddskommitté eller organisation som föreuäder arbetstagarna har tillstyrktbestämmelsema. Inomsamlad bebyggelse krävs medgivande från berörda grannar, om åtgärder som avsesi första stycket I och 2 skall ulföras utan bygglov. Ändringenär endast redaktionell. Syftet är att förtydliga bestämmelsen så att del klartframgår alt den avser även tillbyggnader och ändringar. 1989/90: 37 Ändringenär endast redaktionell. Den är föranledd av ändringen i 1 § första stycket. Den har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.4.4. Genominförandet av denna punkt får kommunen möjlighet alt besluta att bygglov intekrävs för uppsättning och väsentlig ändring av skyltar eller ljusanordningar.Befrielse från kravet på bygglov bör bl. a. kunna införas inom industriområdeneller liknande. Kommunen skall på gmnd av ändringen i andra stycket beaktagrannars och det allmännas inuessen i samband med beslutet. Det är lämpligt så långt möjligt i planen preciserar eventuella krav på placering,utformning och utförande. Ändringenhar medfört en följdändring i 22 § naturvårdslagen (1964: 822), se avsnitt 7.2. Granneiniressenoch allmänna inuessen kan göra sig gällande beuäffande samtliga de åtgärder somavses i första stycket. Bestämmelsen har därför ändrats så att deomständigheter som anges i första meningen i detta stycke blir tillämpliga påsamtiiga punkter i första stycket. 6 § Kommunen får för ett område som utgör en värdefull miljö bestämma attbygglov krävs för att 1. inom områden som inte omfattasav detaljplan utföra sådana åtgärder som avses i 3 § första stycket 1, 2. inom områden med detaljplanfärga om en- eller tvåbostadshus och komplemenibyggnader, 3. underhålla sådan bebyggelse medsärskilt bevarandevärde som avses i 3 kap. 12 §. Kommunenfår, i områden som utgör en värdefull miljö eller i områden för vilkaområdesbestämmelser utfärdats, bestämma au bygglov krävs för att utföra sådanaålgärder som avses i 4 § andra stycket 1 och 2. Kommunenfår vidare, om det finns särskilda skäl, bestämma att bygglov krävs för au inomområden som inte omfattas av detaljplan uppföra, bygga till eller på annat säitändra ekonomibyggnader för jordbmk, skogsbmk eller därmed jämförlig näring. Bestämmelserenligt första - uedje styckena skall meddelas genom detaljplan ellerområdesbestämmelser. 1fråga om byggnader som avses i 10 § får bestämmelser enligt första och andrastyckena inte meddelas. 1989/90: 37 Ändringenär en följdändring till den i 4 § andra stycket. Den innebär atl lovplikt kaninföras för sådana komplemenibyggnader, murar och plank som är lovfria utanförsamlad bebyggelse. Lovplikten kan dock aldrig införas för sådana åtgärder somavses i 4 § första stycket 4-6, dvs. för au anordna små uteplaiser och skärmtaksaml för att uppföra s. k. friggebodar. 11 § Ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden med detaljplan skallbifallas om 1. åtgärdeninte strider mot detaljplanen eller den fastighetsplan som gäller för området, varvid det förhållandet all genomförandeliden/ör detalj planen inte börjat löpa utgör hinder mot all bygglov lämnas, 2. denfastighet och den byggnad eller annan anläggning på vilken åtgär den skall utiöras a)stämmer överens meddetaljplanen och med den fastighetsplan som gäller för området, eller b)avviker från dessaplaner men avvikelserna godtagits vid en bygglovsprövning enligt denna lageller vid en fastighetsbildning enligt 3 kap. 2 § första stycket andra meningenfastighetsbildningslagen (1970:988), och 3. åtgärdenkan antas uppfylla kraven i 3 kap. Omfasligheten i annat fall än som avses i första stycket 2 b inte stämmer överensmed fastighetsplanen och om ansökningen kommer in före utgången avgenomförandeliden för detaljplanen, skall sökanden föreläggas au inom viss lidvisa aU ansökan om förtäiming gjorts för all genomföra denfastig-heisindehiing, som förutsätts i fastighetsplanen. Beträffandesådana inre åtgärder i byggnader som anges i 1 § första stycket 4-6 och sådanayiue åtgärder på byggnader som anges i 3 § första stycket 1 skall bygglovlämnas även om fömtsättningama i första stycket 2 inte är uppfyllda. Ävenom föruisätmingama i första stycket är uppfyllda, får bygglov lill åtgärder påmark som enligt detaljplanen utgör kvarlersmark för allmänt ändamål lämnasendast om ändamålet är närmare angivet i planen. Omdetaljplanen saknar bestämmelser om byggnadens användning och ansökningen avserbostadslägenhet som behövs för bostadsförsörjningen, får bygglov inte lämnasför sådana åtgärder som anges i 1 § första stycket 3. Bygglovfår lämnas till åtgärder som innebär mindre av\ ikelser från detaljplaneneller fastighetsplanen, om avvikelsema är förenliga med syftet med planen. Ifall som avses i första stycket 2 b och 17 kap. 18 a § skall en samladbedömning göras av de avvikande åtgärder som söks och de som tidigaregodtagits. Genomtillägget - som lår ses som eu tillrättaläggande (jfr sjätte styckeO - har detmarkerats au bygglov inte får ges till en åtgärd som suider mot en fastighetsplan,även om åtgärden är förenlig med detaljplanen. Detta gäller självfallet ävensådana delar av planen som reglerar samfälligheter och räuigheler. Förstastycket 2 Prop. 1989/90: 37 Ändringamahar i huvudsak behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.5. Ipunkten har eU förtydligande gjorts som innebär alt bestämmelsen blirtillämplig också på andra anläggningar än byggnader. Bestämmelseni den nuvarande punkten 2 har förts in under punkten 2 a. Ändringen innebär iövrigt att en fastighet, byggnad eller anläggning inom eu detaljplanelagtområde på vilken en bygglovskrävande åtgärd skall ulföras inte nödvändigtvis måstestämma överens med de planer som gäller för området för all bygglov skall kunnalämnas. Fömtsäitningama för all bygglov skall lämnas i dessa fall följer avbestämmelsema i 2 b. I fråga om sådana avvikelser som hänför sig till dentidigare byggnadslagstifmingen och den tidigare lydelsen av 3 kap. 2 §fastighetsbildningslagen (1970: 988) finns bestämmelser i 17 kap. 18 a §. FöraU bygglov skall lämnas måste givetvis fömlsäimingarna i övrigt enligtbestämmelsema i paragrafen vara uppfyllda. Ändringenär föranledd av den nya punkten 2 b i första stycket. Det har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.2. I 8 kap.finns bestämmelser bl. a. om vilka åtgärder som kräver bygglov och under vilkafömtsätmingar bygglov kan lämnas. Av 1 § första stycket 3 följer atl det krävsbygglov för au ta i anspråk eller inreda byggnader helt eller till viss del förväsentiigen annat ändamål än det för vilket byggnaden senast har använts ellerför vilket bygglov har lämnats. Genom det nya femte stycket blir del möjligtalt hindra alt bostadslägenheter som behövs för bostadsförsörjningen omvandlastill något sådant annat ändamål, t. ex. kontor, tfois au detaljplanen saknarbestämmelser om byggnadens användning. Saknar en detaljplan bestämmelser omanvändningssätt, får man alltså i dessa fall samma effekt som om planeninnehöll bestämmelser om att byggnaden skall användas för bostadsändamål. Tilläggetutgör en följdändring med anledning av den nya punkten 2 b i första stycket.Tillägget innebär all om ett bygglov har lämnais eller en fastighetsbildninghar medgetts vilken inneburit mindre avvikelser från planen och en ny ansökangörs om ålgärder på samma fastighet, byggnad eller anläggning som även deinnebär avvikelser från planen, skall göra en samlad bedömningav samtliga åtgärder. Bara om åtgärderna sammantagna innebär mindre avvikelserfrån planen kan bygglov komma i fråga och då endast om avvikelsema är förenligamed syftet med planen. Bestämmelsema innebär alltså att successiva åtgärdersom avviker från planen kan komma au godtas vid skilda prövningstillfällen, menockså au den silua- tionen kan uppkomma därman vid en samlad bedömning finner att den sökta Prop, 1989/90: 37 åtgärdenmed beaktande av tidigare avvikande ålgärder inie kan godtas. Prövningenkommer aU ha likheter med den prövning som äger mm vid bedömningen av vad somskall anses vara komplelteringsålgärder enligt 8 kap. 13 §. Den frågan harbehandlats i PBL-propositionen, s. 721. 22 § Innan lov lämnas, skall genom underrättelse beredakända sakägare och de kända bostadsrättshavare, hyresgäster och boende somberörs samt sådan känd organisation eller förening som anges i 5 kap. 25 §första stycket 2 tillfälle att ytua sig över ansökningen, om åtgärden 1. innebären avvikelse från detaljplan eller områdesbestämmelser eller 2. skallutföras i ett område som inte omfattas av detaljplan och åtgärden inte är en kompleiieringsåtgärd och inte heller är reglerad i områdesbe stämmelser. fall som avses i 5 kap. 25 § tredje stycket första meningen fårundertättelse ske genom kungörande på det sätt som anges i 5 kap. 24 §, ellergenom en kungörelse som anslås på kommunens anslagstavla, informationsblad omkungörelsen som sprids tid de boende som berörs och brev till kända sakägareoch sådan organisation eller förening som avses i 5 kap. 25 § första stycket 2. Ärendenom lov får inte avgöras utan all sökanden underrättats om del som tillförts ärendetgenom andra än honom själv och tillfälle beretts honom atl ytua sig över del.Byggnadsnämnden får dock avgöra ell ärende utan aU så skett, om del äruppenbart onödigt au sökanden ytuar sig. Ändringeninnebär alt kommunen kan välja alicmativa former i de fall underräuelse fårske genom kungörande. Altemativen har behandlats i specialmotiveringen lill 5kap. 27 § andra stycket, se specialmotivcringen ull denna paragraf. I bådafallen skall kungörelsen anslås på kommunens anslagstavla. 27 § Sökanden skall av undertätlas ominnehållet i det beslut varigenom ett ärende om lov avgörs. Urulerrättelseskall också sändas till sådan i 22 § första stycket omnämnd person,organisation eller förening som yttrat sig i ärendet, om det inte är uppenbartobehövligt. Om beslutet går någon emot, skall han även underrättas om hur hankan överklaga det och om avvikande meningar som har antecknats i ett protokolleller i någon annan handling. Underrättelse får ske genom delgivning. Med sökanden får delgivningdock inte ske med tillämpning av 12 eller 15 § delgivningslagen (1970: 428). Ändringamahar behandlats i den allmänna motiveringen, avsniu 5.6.2. 1989/90: 37 Ändringeninnebär all alla de som beretts tillfälle atl yttra sig och som kommit in medyiuanden skall få en undcrtäuelse sänd till sig av , om det inteär uppenbart obehövligt. Uiuyckel "inte är uppenbart obehövligt" harvalts för au klargöra att skyldigheten au sända undertättelse föreligger även isådana fall då har svårt alt avgöra om den som yttrat sigverkligen fåu sina synpunkter tillgodosedda eller då förslaget ändrats efterdet au t. ex. en granne ytuat sig. Vidare har bestämmelsen om undertättelseutvidgats au omfatta också dem som motsatt sig den åtgärd som ansökan avser närbyggnadsnämnden inte lämnar lov, eftersom den som motsatt sig en sådan ansökanblir motpart i de fall beslut överklagas av sökanden. Deltorde således vara uppenbart onödigt all sända undertätlelse endast till sådanasom obetingat tillstyrkt den åtgärd lill vilken lov lämnats. Bestämmelsenhar vidare anpassats till 21 § förvaltningslagen (1986: 223). aU använda delgivning, som i gällande bestämmelser finns iförsta stycket, har flyttats till andra stycket. all använda delgivning vid fullgörandet av dessundertälielseskyldighel har begränsats så au kungördsedelgivning inte fåranvändas för alt delge sökanden. Inte heller får surtogatdelgivning användasför att delge en sökande som är enskild person. Denne skall alltså alltid nåsmed en personlig undertättelse. Bestämmelsenhar utformast i enlighet med lagrådets förslag. Förfarandetmed kungörande i ortstidning har slopats eftersom det torde saknas behov av ettsådant förfarande som inte gäller som delgivning. 27 § Har frågan om påföljd för en överuädelse som avses i 4 § förstastycket inte lagits upp till överläggning vid sammanuäde från det alt överuädclsen begicks, får byggnadsavgift ellertilläggsavgift inte tas ut. Delta gäller också i fråga om särskild avgift.Därvid skall dock i stället gälla av ue år. har förflutit från del all en åtgärd som avses i 12 § 1-3 vidtogs, fårbyggnadsnämnden inte ansöka om handräckning eller besluta om föreläggandeenligt 14 § första stycket. Detta skall dock inte tillämpas när någon utan lovenligt 8 kap. 1 § första stycket 3 har tagit i anspråk eller inrett enbostadslägenhet för väsentligen annat ändamål än bostadsändamål. Ändringen,som innebär au en ny mening tillagts i andra stycket, har behandlats i denallmänna motiveringen, se avsniu 3.1.