prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — särskilda föreskrifter angående be- beräkning av sådaninkomst av an- räkning av sädan inkomst av anställ- ställning, som enligt lagen (1947; ning, som enligt lagen (1947:576) 576) om statlig inkomstskatt hänförs om statlig inkomstskatt hänförs till t\l\\mäkta\tiäringsverksamhettned- intäkt av jordbruksjäsiighel eller in- delas av regeringen eller myndighet läkt av rörelse. som regeringen besläinmer. Vid beräkning av inkomst av annat förvärvsarbete fär fräninkomst av en viss förvärvskälla inte dras av underskott i annan förvärvskälla. Denna lag träder i kraft , gäller fortfarande vid beräkning av peiisionsgrundande inkomstför eller . ' Lagen omtryckt 1976:10L'i. Senastelydelse av lagens rubrik 1976: lOLS. - Senaste Ivdelse1987: LKI. 12 Förslag till Prop. Lag om avkastningsskatt på pensionsinedel Bilaga 2 Härigenom föreskrivs följande. 1 i; Till staten skall betalas avkastningsskatt enligtdenna lag. Skattskyldiga till avkastningsskatt är 1. svenska livförsäkringsföretag, 2. utländska livförsäkringsbolag sombedriver försäkringsrörelse här i riket, 3. understödsföreningar som bedrivertill livförsäkring hänförlig verksamhet. 4. pensionsstiftelser enligt lagen(1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m.. 5. arbetsgivare som i sinbalansräkning redovisar skuld under rubriken till pensioner enligt 5Slagen otn tryggande av pensionsutfästelse m.m. 3S Skatteunderlaget för skattskyldiga som avses i 2§ 1-3utgörs av nettointäkten av den kapital- och fastighetsförvaltning som belöperpå pensionsförsäkringar som meddelats direkt eller i äterförsäkring ät annatinländskt försäkringsföretag. Skatteunderlaget för skattskyldiga som avses i 2S 4 utgörsav nettointäkten av stiftelsens kapital- och fastighetsförvaltning. Skatteunderlaget för skattskyldiga som avses i 2S 5 utgörsav pensionsskuldens belopp vid ingången av beskattningsåret, såvitt avsersådana pensionsåtaganden för vilkas tryggande avdragsrätt föreligger enligtpunkt 20 d jämfört med punkt 20 e av anvisningarna till 23 Skommunalskattelagen (1928:370) och såvitt avser sädana pensionsåtaganden förvilka avdragsrätt föreligger enligt 8S lagen (1975:1348) om ikraftträdande avlagen (1975:1.347) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). 4S Nettointäkten av kapital- och fastighetsförvaltning somavses i 3S första och andra styckena skall beräknas enligt reglerna förinkomstslaget näringsverksamhet vid taxering enligt lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. i% Skatten uppgår till av skatteunderlagetenligt 3 ij första och andra styckena, såvitt underlaget avser tjänstepension.För övrig del av skatteunderlaget uppgår skatten till . Skatten uppgår till av skatteunderlaget enligt3§ tredje stycket. 1 det fall beskattningsåret är längre eller kortare än 12månader skall skattesatsen jämkas i motsvarande män. Detsamma skall gälla ompensionsskuld som avses i nyssnämnda stycke helt upplöses underbeskattningsåret. 6 S För skattskyldiga som avses i 2 S 5 utgöravkastningsskatt sädan avdragsgill skatt som avses i punkt 23 av anvisningarnatill 23 S kommunalskat-telagen (1928:370). 7S Skatteunderlaget avrundas nedåt till helt tusentalkronor. Beteckningar sotn används i denna lag har samma betydelsesom i kommu- 100 nalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. 8SBestämmelserna i ta.xeringslagen (1990:000) om taxering för inkomst Prop.1989/90:110 skall tillämpas när skatteunderlaget bestäms. 1 fråga om debiteringoch upp- Bilaga 2 börd av avkastningsskatt gäller bestämmelserna i uppbördslagen(1953:272). Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Lagen tillämpas dock inte ombeskattningsåret har påbörjats före ikraftträdandet. Omfattar beskattningsåretvid 1992 ärs taxering del av nedsätts skatten med beloppmotsvarande den andel av beskattningsåret som infallit under . 17 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1982:1193) om skattereduktionför Bilaga 2 fackföreningsavgift Härigenomföreskrivs att 2-5 SS lagen (1982:1193) om skattereduktion förfackföreningsavgift skall ha följande lydelse. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1992 ärstaxering. I Lydelseenligt prop. 1989/90:74. 19 Förslag till Prop. Lag omändring i utsökningsbalken Bilaga 2 Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken dels att15 kap. 9 och 14 SS skall ha följande lydelse, dels att det i balken skallinföras en ny paragraf, 15 kap. 6a S, av följande lydelse. Denna lag träder i kraft och tillämpas ifråga om införsel som sker efter utgången av . 24 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuellasambor Bilaga 2 Härigenom föreskrivs att lagen (1987:813) om homosexuella sambor'skallha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om tvä personer bor tillsammans i ett homosexuelltförhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar ochbestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: 1. lagen (1987:232) om samborsgemensamma hem, 3. jordabalken, 4 kap. 19 S första stycket utsökningsbalken, 19S första stycket,i5.4/?ic>/«., 6. 19S första stycket, punkt 1 punkt 8 andra stycketav anvisning- första stycket av anvisningarna till arna till 32 § samt punkt 2a sjunde 31 § och punkt 3a av anvisningarna stycket av ativisningarna till 36 §till 33 § kommunalskattelagen kommunalskattelagen (1928:370), (1928:370), 7. lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt, 6 S lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden, 25 § 9 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 9. bostadsrättslagen(1971:479). 10. bostadsrättslagen (1971:479), rättshjälpslagen (1972: //. 9S rättshjälpslagen (1972: 429), samt 429), samt lagen (1981:131) om kallelse 12. lagen (1981:131) om kallelse pä okända borgenären på okända borgenären Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att sambornaskall vara ogifta, gäller det också de homosexuella samborna. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. 'Senaste lydelse 1988:152. 32 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1983:1086) om Bilaga 2 Härigenom föreskrivs att lagen (1983:1086) omvinstdelningsskatt skall upphöra att gälla vid utgången av . Denupphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1991 och tidigare ärs taxeringar. Bestämmelserna om vinstdelningsunderlag i denupphävda lagen tilläm pas även vid 1992 ärs taxering vid taxering till särskild vinstskatt enligtlagen (1989:346) om särskild vinstskatt. Vid beräkning av det nominella resultatet skall -utöver vad som anges i 3 S den upphävda lagen - följande gälla vid 1991 ärs taxering. Har den be skattningsbara inkomsten eller beräknade förlusten påverkats av avdrag för avskrivning på inventarier enligt bestämmelserna om räkenskapsenlig av skrivning i punkt 4 fjärde stycket av anvisningarna till 29 S kommunalskatte lagen (1928:370) eller restvärdeavskrivning i punkt 5 första stycket av samma anvisningar i lagrummens lydelse intill skall tillägg göras med hälften av skillnaden mellan det belopp som påverkat inkomsten eller förlus ten och ett jämförelsebelopp beräknat enligt andra-fjärde styckena. Underlaget för jämförelsebeloppet bestäms utifrån följandeposter: a) det skattemässigarestvärdet på inventarierna vid utgången av närmast föregående beskattningsår, b) anskaffningsvärdet för underbeskattningsåret anskaffade inventarier som vid beskattningsårets utgångfortfarande tillhörde rörelsen eller jordbruket med undantag för inventariersom anskaffats efter i den mån anskaffningen inte skett pågrund av ett skriftligt avtal som slutits senast nämnda dag, c) ett beloppmotsvarande vad som utgör intäkt i form av vederlag eller försäkringsersättningför inventarier som har anskaffats före beskattningsårets ingång och som haravyttrats eller förlorats under beskattningsåret. Underlaget för jämförelsebeloppet är summan av posterna aoch b med avdrag för posten c. Är underlaget negativt skall det anses varanoll. Jämförelsebeloppet är av underlaget om denskattskyldige yrkar avdrag för avskrivning enligt bestämmelserna om räkenskapsenligavskrivning och av underlaget om den skattskyldige yrkar avdragenligt bestämmelserna om restvärdeavskrivning. Bestämmelserna i första-fjärde styckena skall tillämpasäven beträffande övriga tillgångar som behandlas som inventarier iavskrivningshänseende. 34Förslag till Prop. Lag omupphävande av lagen (1967:94) om avdrag vid Bilaga2 inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning Härigenom föreskrivs att lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning skall upphöra att gälla vid utgångenav . Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1996 ochtidigare års taxeringar i fråga om belopp som inbetalats för aktierna på grundav beslut som anmälts för registrering före utgången av . Därvid skall fno.m.1992 ärs taxering med rörelse eller jordbruksfastighet avses näringsverksamhetsamt med förvaltningsföretag företag som avses i 2 kap. och 7 S 8 mom.andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Har års taxering avdrag inte medgetts medhela det belopp som har inbetalats för aktierna gäller följande. Detoutnyttjade beloppet reduceras . Vid taxeringen för vart och ettav fär avdrag för det reducerade beloppet göras med högst 25procent av återstående belopp eller med högst av det inbetaladebeloppet. Avdrag fär göras oavsett om utdelning sker eller ej. Rätten till avdrag bortfaller i samma män som 7S i denupphävda lagen skulle ha varit tillämplig i fråga om utdelning pä aktierna.Därvid skall antas att utdelningen uppgått till belopp motsvarande det maximalaärsbeloppet, att avdrag för utdelningen inte skulle ha varit utesluten enligtandra bestämmelser i den upphävda lagen samt att utdelningen fördelats mellande kategorier av ägare som anges i 7 S i förhällande till respektive ägarkategorisandel av aktiernas nominella värde. Vid tillämpningen av 7 S skall vidare medutdelningstillfället avses beskattningsårets ingång och med förvaltningsföretagföretag som anges i punkt I. 42Förslag till Prop. Lag omupphävande av lagen (1981:296) om eldsvådefonder Bilag- 2 Härigenom föreskrivs att lagen (1981:296) om eldsvädefonderskall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas alltjämt vid 1990 ochtidigare års taxeringar såvitt avser eldsvädefond för lagertillgångar och vid1991 och tidigare års taxeringar såvitt avser eldsvådefond för inventarier,eldsvådefond för byggnader och eldsvådefond för markanläggningan I fråga om avsättningar som skett enligt den upphävdalagen skall denna tillämpas även vid taxering som sker efter är 1990 respektive1991. 1989/90: no Utdrag ur protokoll vid sammanträde ' " Närvarande: f.d. regeringsrådet ,regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 25 januari1990 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutatinhämta lagra- dets yttrande över förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m.m. Förslagen har inför lagrådet föredragits avdepartementsråden och , kansliråden EvaLagebrant och , kammarrättsassessorerna ,, , , , ,Per , och . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: De i lagrädsremissen redovisade reformerna av inkomst- ochföretagsbeskattningen har lagtekniskt i huvudsak kommit till uttryck genomändringar, tillägg och kompletteringar i gällande kommunalskattelag (KL) ochlag om statlig inkomstskatt (SIL). Resultatet har blivit en mycket svåröverskådliglagstiftning med brister i systematiken, korsvisa hänvisningar och andraoformligheten Tekniskt fär därför den föreslagna lagstiftningen betraktas somett provisorium. Bortsett från dessa mera formella brister innebär deföreslagna reformerna förbättringar i materiellt hänseende, vilket kan ledatill en mera likformig och enhetlig beskattning. De nämnda författningstekniskaproblemen har föranlett regeringen att besluta att en särskild översyn skallgöras av de centrala författningarna inom skatteområdet i lagtekniskt hänseendeefter det att arbetet med de materiella regeländringarna har slutförts. Granskningen i lagrådet har skett mot den nu beskrivnabakgrunden. Den tid som har stått lagrådet till buds för granskningen har varitstarkt begränsad. Med hänsyn till dessa förhållanden har lagrådet fått inriktagranskningen främst pä att undersöka om de föreslagna reglerna är utformade ienlighet med grundlagens krav pä lagstiftningen, är konsekventa, någorlundabegripliga och möjliga att tillämpa och går ihop med innehållet i andraaktuella lagan Någon granskning i detalj i traditionell mening av de olikalagförslagen har inte kunnat ske. Tiden har exempelvis inte medgivit någon meraingående och systematisk granskning av övergångsbestämmelserna. Under lagrädsgranskningen har, enligt vad som upplysts vidföredragningen, arbetet med den reformerade inkomst- och företagsbeskattningenfortsatt i efter det att lagrädsremissen har överlämnatsoch nya lösningar har tagits fram i vissa frågor på företagsbeskattningens område.I den mån dessa nya lösningar ersätter vad som föreslagits i lagrådsre- har lagrådet inte granskat vad lagrådsremisseninnehåller i motsva- Prop. 1989/90:110 rande hänseenden. Vid granskningen har lagrådet tagit del av skrivelser medsynpunkter på olika delar av de remitterade förslagen från Byggentreprenörerna,Förenade Liv, , och , Kommunernas Försäkringsaktiebolag,, , PerErik , , Per , , , , , SverigesBostadsrättsföreningars ek för (SBC), , (), , , och . Lagen om ändring i kommunalskattelagen Enligt 4S KL beräknas inkomst av fastighet i de fall somanges i denna lag på grundval av vad som bestämts i fastighetstaxeringslagen.Med ägare till fastighet likställs den som enligt fastighetstaxeringslagenskall anses som ägare. Bestämmelserna i otn fastighet skall enligt 4 S KL tilllämpasockså i fråga om byggnad, som är lös egendom, om inte annat föreskrivs. I 5 S i förslaget används såsom ett nytt skatterättsligtbegrepp ordet "privatbostad". Enligt paragrafens första stycke utgörfastighet antingen näringsfastighet eller privatbostad. Ordet privatbostadanvänds således här i betydelsen fastighet med privatbostad. 1 det följande iparagrafen ges en definition av begreppet privatbostad. Genom denna definitionges begreppet en annan och vidare innebörd. Detta är såväl språkligt som lagteknisktmindre tillfredsställande. Åtskilliga bestämmelser i och SIL där ordetkommer till användning blir oklara till innehåll och omfattning. Lagrådet föreslårpå grund av det anförda och då bestämmelserna bör omfatta även småhus päannans mark att 5 S KL ges följande lydelse:. "Fastighet är antingen privatbostadsfastighet ellernäringsfastighet. Som privatbostadsfastighet räknas småhus med inark som utgörsmåhusenhet samt småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet, om småhusetär en privatbostad. Som privatbostadsfastighet räknas även tomtmark som avsesbli bebyggd med sädan bostad samt sådant småhus på annans mark som ärprivatbostad. Annan fastighet är näringsfastighet. Som privatbostad räknas småhus som helt eller tillövervägande del används som permanentbostad eller fritidsbostad för ägareneller sådan honom närstående som avses i punkt 14 sista stycket avanvisningarna till 32 S eller är avsedd att användas som sådan bostad. Småhus, småhusenhet och lantbruksenhet har samma innebördsom i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Som privatbostad räknas vidare bostad som används eller äravsedd att användas pä det sätt som anges i andra stycket och som innehas av medlem i bostadsrättsförening eller bostadsförening eller av delägare i bostadsaktie bolag, om föreningens eller bolagets verksamhet är sädan som avses i 2S 7 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. 1 fråga om privatbostad som ingår i dödsbo gällerbestämmelserna i 53 § 3 Prop. 1989/90:110 moin. Frågan om bostad skall räknas som privatbostad eller ingåi näringsverksamhet skall för varje kalenderår bestämmas på grundval avförhållandena vid kalenderårets utgång eller, om bostaden överlåtits underåret, förhållandena pä överlåtelsedagen" I anslutning till den föreslagna definitionen av begreppetprivatbostad vill lagrådet framhålla följande. Frågan om en bostad räknas som privatbostad eller inte kanfä stor ekonomisk betydelse bäde vid den löpande beskattningen och vid enavyttring av en fastighet eller en bostadsrätt. Enligt förslaget räknas enbostad som privatbostad inte bara när den används för permanent- ellerfritidsboende för ägaren/nyttjanderättshavaren eller honom närstående som avsesi punkt 14 sista stycket av anvisningarna till 32 S utan även när den är avseddatt användas som sädan bostad. Att bostaden före avyttringen varit uthyrdunder hindrar således inte att den vid beskattningen skall ansessom en privatbostad, under förutsättning att upplåtaren behållit bostaden iavsikt att längre fram använda den som permanentbostad eller fritidsbostad föregen räkning eller för närstående, vilket torde vara ett relativt vanligt fall.Huruvida denna förutsättning kan anses föreligga eller inte får avgöras medhänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Att bostaden försålts ären omständighet som talar mot att en sädan avsikt förelegat. Å andra sidan kanförsäljningen vara föranledd av att någon oförutsedd händelse inträffat. Det ärsålunda uppenbart att dessa bestämmelser kommer att leda till betydande tillämpningssvärighetenDessa blir dock mindre framträdande om en schablonregel införs även förnäringsfastigheter och bostadsrätter i näringsverksamhet (se lagrådets förslagunder 25 och 26§§ SIL). Om lagrådets förslag godtas bör ordet"privatbostad" ersättas med ordet "privatbostadsfastighet"i bl.a. följande lagrum: - punkt 6 förstastycket av anvisningarna till 22 S KL - punkt 7 sistastycket av anvisningarna till 23 S KL - punkt 13 iövergångsbestämmelserna till ändringarna i KL - 3 S 3 mom.sista stycket, 6 S 1 mom. a) samt 1 mom. första stycket, 4 mom. sistastycket, 5 mom. andra och fjärde styckena och 10 mom. första stycket SIL. I 3 S 3 mom. första stycket SIL bör före ordet"privatbostad" insättas orden "privatbostadsfastighetoch". Vidare bör sista stycket i punkt 12 av anvisningarna till23 S KL ges följande lydelse: "Hör ett byggnads- eller markinventarium tillfastighet som utgjort privatbostadsfastighet under det beskattningsår somnärmast föregått det aktuella beskattningsåret utgörs inventariets skattemässigarestvärde av anskaffningsvärdet minskat av samma värde förvarje beskattningsån dock högst fem, som den skattskyldige innehaftinventariet och fastigheten utgjort privatbostadsfastighet. Detsamma gäller ifråga om del av fastighet. Punkt 11 iövergängsbestämmelserna till de föreslagna ändringarna i KL bör Prop.1989/90:110 ges följande lydelse: Bilaga 3 "Övergår fastighet i inkomstslagetjordbruksfastighet, annan fastighet eller rörelse eller fastighet utom rikettill privatbostadsfastighet och avyttras fastighetenundertiden -tas som intäkt upp beloppsom anges i punkt 5 första stycket första och andra meningarna av anvisningarnatill 22 S. Vad som sagts gäller dock inte om omkostnadsbeloppet beräknas enligtpunkt 4 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:000) om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt." Lagrådet anser att paragrafen blir mer lättläst om den gesföljande lydelse: "För inkomst av näringsverksamhet skall inkomsten avvarje förvärvskälla beräknas för sig. Vid bedömningen av om verksamheter somden skattskyldige bedriver utgör en eller flera förvärvskällor görs skillnadmellan aktiv och passiv näringsverksamhet. Verksamheter som utgör aktiv näringsverksamhet bildartillsammans en förvärvskälla. Litterär, konstnärlig eller därmed jämförligverksamhet bildar dock en särskild förvärvskälla om den skattskyldige begärdet. Varje verksamhet som utgör passiv näringsverksamhet bildaren särskild förvärvskälla. Verksamheter som har naturlig anknytning till varandrabetraktas som enda verksamhet. En verksamhet utgör aktiv näringsverksamhet omden skattskyldige i inte oväsentlig omfattning arbetat i verksamheten. Annanverksamhet utgör passiv näringsverksamhet. Självständig näringsverksamhet iutlandet hänförs alltid till passiv näringsverksamhet. För delägare..... skilda förvärvskällon" Punkt 1 av anvisningarna till 22 § KL I Iredje stycket finns en bestämmelse om s.k.uttagsbeskattning. Det är tillfredsställande att denna fråga nu uttryckligenregleras. Lagrådet vill emellertid ifrågasätta om det är lämpligt att, såsomföreslagits i remissprotokollet, göra bestämmelsen ovillkorlig. 1hittillsvarande praxis har det ansetts möjligt att medge undantag frånprincipen om uttagsbeskattning i vissa omstrukture-ringsfail o.d. Ensammanfattning av denna praxis har lämnats i avsnitt 8. 4. i protokollet.Enligt lagrädets mening är det angeläget att denna möjlighet finns kvar i detnya systemet. Av detta skäl förordar lagrådet att bestämmelsen omuttagsbeskattning kompletteras med en undantagsregel som gör det möjligt attunderlåta sädan beskattning när särskilda skäl påkallar det. Punkt 24 av anvisningarna till 23 S KL Enligt punkt 18 av anvisningarna till 29 S KL kanregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer förordna att bidrag, somden skattskyldige lämnar till viss forskning, visst utvecklingsarbete ellerviss museiverksamhet skall för tid som anges i förordnandet helt eller delvisanses såsom driftkostnad i den skattskyldiges rörelse. Bestämmelsen infördes genom lag (1970:1651)om ändring i KL. I särskild förordning har angivits de skattskyldiga somhar rätt till avdrag Prop. 1989/90:110 för bidrag som avses i nämndaanvisningspunkt och vilka år sädana avdrag Bilaga 3 fär göras. Förnärvarande gäller förordning (1975:127) om avdrag för bidrag till vissforskning m.m. Bemyndigandet för regeringen att bestämma om avdragsgilldriftkostnad infördes före nya regeringsformen och stred inte mot då gällandekrav på normgivning. Det är emellertid fullt klart att bemyndigandet stridermot innehållet i 8 kap. 3, 5 och 7§S nu gällande regeringsform. Pä grund av punkt 6 i övergångsbestämmelserna tillregeringsformen gäller bemyndigandet utan hinder av att det inte hartillkommit i den ordning som skulle ha iakttagits vid tillämpning avregeringsformen och det fär utnyttjas även efter ikraftträdandet avregeringsformen tills bestämmer annorlunda. I lagrädsremissen föreslås att förevarande anvisningspunktskall flyttas till punkt 24 i anvisningarna till 23 S KL och avse det utvidgadeinkomstslaget näringsverksamhet. Detta innebär att regeringsformens krav pä normgivningi 8 kap. 3, 5 och 7 SS kominer att gälla. Bemyndigandet blir olagligt ochföreskrifterna i förordningen (1975:127) mäste ges i form av lag. Punkt 5 av anvisningarna till 24 S KL Enligt punkt 1 b av anvisningarna till 41 S KL harregeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer bemyndigats att utfärdaärliga föreskrifter för beräkning av avdrag för belopp som företag, som driverkärnkraftanläggning, avsatt i räkenskaperna för beskattningsåret för att täckaföretagets utgifter för framtida hantering av utbränt kärnbränsle.Bemyndigandet infördes genom lag (1978:974) om ändring i konmiunalskattelagen,dvs. efter ikraftträdandet av regeringsformen. Eftersom bemyndigandet inteuppfyller kraven på normgivning i 8 kap. 3, 5 och 7 SS regeringsformen föreslårlagrådet att det upphävs i samband med att anvisningspunkten enligt förslagetflyttas till punkt 5 av anvisningarna till 24 S KL. I lagrådsremissen föreslås en utvidgning av inkomstslagettjänst. Alla ersättningar som utgår på grund av eget arbete eller egenprestation skall - oavsett om det är fråga om en prestation av engängsnatureller en mer stadigvarande verksamhet - beskattas i inkomstslaget tjänst underförutsättning att ersättningen inte är hänförlig till näringsverksamhet ellerinkomst av kapital och inte heller uttryckligen är undantagen från skattepliktenligt 19 §. Inkomstslaget kommer därmed, såsom det uttrycks iremissprotokollet, att tjäna som en "uppsamlingspost". Lagrådet har i sak inte något att erinra mot förslaget menanser att definitionen i 31 S första stycket vinner i klarhet om några av dedär intagna exemplifieringarna får utgå och definitionen ges följandeförenklade utformning: