prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Programrådels uppgift skak vara all se till allforskningen får en inriktning som stämmer med de miljöpolitiska målen samt allforskningsinsatsema samordnas så all ell effektivt utnyttjande av anslagenuppnås. Del bör ankomma på regeringen att utse ledamöter i rådet. Regeringenföreslår atl anslaget till ökad forskning för ett avfallssnåll samhällefördelas på två nya anslag, dels ell anslag F 21 Miljöanpassadproduktutveckling under tolfte huvudtiteln (se avsnitt 21.1.6) dels förevarandeanslag. Prop.1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep. attriksdagen lill Forskningför ett avfallssnåll samhälle: A vfadshan-tering /91 anvisar ett reservationsanslag på . 30 1989/90. 1 saml Nr 90 Förslag till Prop. Lag om ändring i högskolelagen (1977:218) '' Härigenomföreskrivs all del i högskolelagen (1977:218) skall införas en ny paragraf, 36c, av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om alt en tjänst som lärare vid högskoleenhet skad vara förenadmed tjänst för specialistutbildad läkare eller annan tjänst än läkartjänst vidsjukvårdsenhet som är upplåtenför medicinsk utbildning och forskning. Tid enförenad tjänst får utses endast den som är behörig tid båda tjänsterna. De tjänster som skad förenas med en lärartjänst tdlsätts i den ordningsom gäller för lärartjänsten. Innan en lärartjänst som är förenad med tjänst vid en sjukvårdsenhettillsätts skall hälso- och sjukvårdsnämnden beredas tillfölle att yttra sig iärendet. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänstervid ' enheter inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården somhar upplåtits för grundläggande utbildning av läkare, m. m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inomden landstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtils förgrundläggande utbildning av läkare, m. m. delsalt 2 § skall upphöra att gälla, delsatt 3 och 6 §§ skall ha följande lydelse. Sådanläkartjänst som är förenad 136 c § högskolelagen (1977:218) med enlärartjänst vid en högskole- finns bestämmelser bl. a. om all enhettillsätts i den ordning som gäl- tjänst som lärare vid högskoleenhet ler förlärartjänsten. Vid tillsätt- kan vara förenad med tjänst för spe-ningenskall, utöver de befordrings- cialistutbildad läkare, grunder som gäller förlärartjänsten, beaktas den kliniska skickligheten i undervisningsämnet. sådan läkartjänst som avses iförsta stycket får uppförasendast den som uppfyller behörighetskraven för läkartjänsten eller somsocialstyrelsen förklarat behörig dd sådan tjänst. skall bereda hälso- och sjukvårdsnämndentillfälle att, såvitt avser den hälso-och sjukvårdande verksamheten, yttra sigöver de sökande som tjänsleförslagsnämnden anser främst bör komma ifråga tidtjänsten. Kliniskaamanuenser och medi- YAiniska assistenter och medicine cine studerande får biträda i hälso- studerande får biträda i hälso- och och sjukvården. Dennalag träder i kraft . Desom vid ikraftträdandet innehar tjänster som kliniska amanuenser får biträda i hälso-och sjukvården så länge de innehar sådana tjänster. Protokoll fört vid förhandlingar Prop. mellan företrädare för staten och för vissa Bilaga 2 landstingskommuner/kommuner om samarbete om läkarutbildning och forskning m. m. Uppsalaläns landstingskommun Landstingsrådet . Göteborgsoch läns landstingskommun Vema 1 :e sekreteraren Partemaenas om att träffa avtal om samarbete omläkamlbildning och forskning m.m (bil 1 jämte underbilagor 1.1 1.3). Avlalelskall gälla fr.o.m. 1989-12-01 och ersätta tidigare samarbdsavtal (1984 04 26). För driflersällningen gäller överenskommelsen om statlig driftersättningför åren 1987 -1989 för läkamlbildning och forskning m. m. Partemaär överens om all ersättningama fr.o.m. 1990-01-01 även avser särskilda åtaganden för berörda landstingskommuner/kommuner enligt de till del tidigare samarbeisavtalel knutna ortsvisa avtalen. Partemakonstaterar att det mellan svenska staten och vissa sjukvårdshu- "ilaga I vudmänslutits andra avtal än de nyssnämnda ortsvisa avtalen med kopplingar tillavtalet om samarbete om läkamlbildning och forskning m. m.Detta gäller bl.a avtalen om ändrat huvudmannaskap för landvården viduniversiteten i resp. . Vad i dessa avtal sägs om statlig invesleringsersällningm. m. berörs således inte av föreliggande avtal. 3.Vad som överenskommits i detta protokoll jämte bilagor gäller under förbehållalt del godkänns av regeringen saml berörda landstingskommuner/kommuner. Dettaprotokoll är upprättat i två exemplar av vilka partema tagit var sitt. Förberörda landstingskommuners/kommuners gemensamma förhandlingsdelegation BengtHolgersson om samarbeteom läkarutbildning och forskning m. m. 1989/90:90 Bilaga 2 mellansvenska staten och vissa landstingskommuner/kommuner om samarbete om läkamlbildningoch forskning m. m. Statenär huvudman för den gmndläggande högskoleutbildningen på läkarlinjen (läkamlbildning)samt för den forskamtbildning och den forskning som bedrivs inom högskolan(forskning). Beslämmelser om dessa verksamheter finns i högskolelagen och andraförfattningar. Landstingskommunerna,varmed även avses kommuner som inte ingår i någon landstingskommun, är huvudmänför den offentliga hälso- och sjukvården. Bestämmelser om denna verksamhetfinns i hälso- och sjukvårdslagen och andra författningar. Med utgångspunkt i hälso-och sjukvårdslagen skall landstingskommunerna i frågor som rör den högspeci-aliseradehälso- och sjukvården samverka såväl inom som mellan de hälso-ochsjukvårdsregioner som regeringen fastställt. För denna samverkan föreligger ellav rekommenderat riksavtal samt regionala avtal. Förläkamlbildning och forskning inom de medicinska kliniska ämnesområdena krävstillgång till resurser inom hälso- och sjukvården. Verksamhetema ärintegrerade med varandra. Detta medför all en samverkan mellan staten ochhuvudmannen för den offentliga hälso- och sjukvården måste ske, som bl. a.innebär att landstingskommunen vid planeringen av hälso- och sjukvården skallbeakta läkamtbildningens och forskningens behov. Hälso- och sjukvårdensorganisation och dimensionering utgör därvid den ram inom vilken läkamlbildningenoch forskningen får bedrivas. Denna samverkan, somgmndas på avtal mellan staten och berörda landstingskommuner, förekommer förnärvarande mellan följande högskoleenheter och landstingskommuner inom angivnasjukvårdsregioner. länslandstingskommun läns landstingskommun länslandstingskommun landstingskommun kommun Göieborgs- ochBohus läns landstingskommun Molden angivna bakgmnden enas partema om följande. Idetta avtal (samarbetsavtald) anges för alla utbildningsorter gemensammabestämmelser för samarbete mekan staten och en landstingskommun om läkamlbildningoch forskning. Pågmndval av samarbetsavtalet skall berörd högskoleenhet och landstingskommunträffa särskilt avtal med lokalt anpassade beslämmelser för samarbetet. Läkamlbildningenoch forskningen inom de medicinska kliniska ämnesområdena får bedrivas inomlandstingskommunens hälso- och sjukvårdsorganisation. Landstingskommunenoch högskoleenheten skall samråda vid tillämpningen av detta och anslutandeavtal, bl. a. om hur ekonomiska och andra resurser av gemensamt intresse skallutnyttjas. Överenskommelse skall träffas mellan landstingskommunen ochhögskoleenheten om formema för sådant samråd. som landstingskommun meddelar för verksamheten vid enhet inom hälso-och sjukvården skall i tillämpliga delar gälla även för där verksammaarbetstagare och studerande vid högskoleenheten. Förläkamtbildningens och forskningens behov skall landstingskommunentillhandahålla personal, lokaler och utmstning samt övriga nyttigheter ochannan service med de preciseringar, begränsningar och undantag som följer avbilaga 1.1 till delta avtal. Läkamtbildningensomfattning och inriktning gmndas på del antal nybörjarplatser som fastställsav saml på fastställda utbildningsplaner. Idet särskilda avtal som avses i 1 § andra stycket skall anges de enheter beträffandevilka skall tillämpas lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inomden landslingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits för gmndläggandeutbildning av läkare, m. m. Sådan enhet kallas upplåten enhet. Forskningenfår bedrivas inom ramen för de resurser som tillhandahålls av högskoleenheten samlde resurser som landstingskommunen skall tillhandahålla enligt 5 §. Landstingskommunensmedgivande skall inhämtas, innan forskningsprojekt som ställer särskilda kravpå hälso- och sjukvårdens resurser påbörjas. Forskningfår inte utan landstingskommunens medgivande bedrivas Prop. 1989/90:90 inomhälso- och sjukvårdsorganisationen av annan än den som är knuten Bilaga 2 lillhögskoleenhetens medicinska fakultet. Innanförslag lämnas om att tjänst som professor inom medicmskl kliniskt ämnesområdeskall inrättas och vara förenad med landstingskommunal tjänst, skall medgivandelill föreningen inhämtas från landstingskommunen. Därvid skall denna yttra sigöver förslagets konsekvenser i fråga om sjukvårdsorganisation och lokaler. Motsvarandeskall gälla vid prövning av en i första stycket avsedd tjänst enligt 19 kap. 47 51 §§ högskoleförordningen. Landstingskommunenoch berörd högskoleenhet skall vidare träffa överenskommelse rörande detersättningsbelopp som bör utgå i samband med inrättande av tjänst som professorinom medicinskt kliniskt ämnesområde. Motsvarande skall gälla vid förslag lillomprövning av ämnesinnehåll för klinisk professur om ändringsförslaget föreslåsmedföra ändrad ersättning lill landstingskommunen. Vadsom sägs i första, andra och tredje styckena gäller i tillämpliga delar ävenprofessorstjänst inom teoretiskt ämnesområde i den mån innehavaren har sinverksamhet inom utbildning och forskning lokaliserad lill enhet hossjukvårdshuvudmannen. Vidyttrande enligt 8 § skall landstingskommunen beakta vad som sägs i det iinledningen av detta avtal omnämnda riksavtalet om informations-och samrådsskyldighel gentemot den egna sjukvårdsregionens samverkansnämnd, övrigasamverkansnämnder och . Förlandstingskommunens åtaganden enligt delta avtal lämnar staten ersättningenligt den ordning som framgår av bilaga 1.2. Ersättningom 64 milj. kr. skall övergångsvis utgå för slulreglering av vissainvesteringskostnader m. m. enligt särskilt avtal. Ersättningen skall utbetalassenast . Motsvarande belopp skak omräknat tillförasdriftersällningarna i enlighet med i bilaga 1.3 redovisade principer. Underperioden 1 december 1989-30 juni 1990 utbetalas investeringser sättningar för medicinsk utbildning och forskning, vilka rekvirerats och som efter prövning i vedertagen ordning skall föranleda utbetalning av invesleringsersällning. Medlen utbetalas från del under femte huvudtiteln uppförda anslaget E.20 Investeringsersättningar enligt läkarutbildningsavtal m. m. 31 1989/90. 1 .saml Nr 90 Avtaletgäller fr.o.m. tills vidare. En uppsägning Bilaga 2gäller från det kalenderårsskifte som inträffar efler uppsägningen. Dettaavtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sill. Förberörda landstingskommuners gemensamma förhandlingsdelegation //// avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. Preciseringar, begränsningar och undantag vad avserlandstingskommunens skyldighet att enligt 5 § samarbetsavtalet tillhandahållaresurser för läkarutbildningens och forskningens_behov Statenanställer tjänsteman som är professor eller klinisk lärare och vars tjänst ärförenad med tjänst vid enhet inom hälso- och sjukvården. För sådan tjänstemanbekostar staten lön enligt vederbörandes placering i lönegrad jämte iförekommande fall därtill knutna tillägg och förmåner (inkl. pension), medanlandstingskommunen bestrider kostnader för särskilda arvoden och tilläggsförmåner,såsom uppdragslillägg, befattningsarvode samt gottgörelse för särskildarbetstid, jour och beredskap. Kliniskamanuens anställs oeh bekostas helt av staten, som dock är berättigad tillersättning av landstingskommunen efter rekvisition i efterskott meden tredjedel av utbetalt lönebelopp, förhöjt med lönekostnadspålägg enligt förstaten gällande gmnder. Antalettjänster som professor, klinisk lärare och klinisk amanuens fastställs avstaten efler samråd med landstingskommunen. Personalsom anställs uteslutande för läkamlbildning eller forskning liksom timarvodenför undervisning bekostas helt av staten. Landstingskommunenskall bereda möjlighet för innehavare av landstingskommunal läkartjänst vidundervisningssjukhus (s. k. LUS-tjänst) att inom ramen för tjänsten bl. För varje landstingskommun har fastställts det minsta antalforskningslimmar som skall tillhandahållas innehavare av LUS-ljänsterenligt nedanstående: Stockholmsläns landsting 147 150 tim. Uppsalaläns landsting 54000 tim. Östergötlandsläns landsting 41 850 tim. Malmöhusläns landsting 54 450 tim. Malmökommun 36 450 tim. Göteborgs-och läns landstingskommun 1 350 tim. Göteborgskommun 83 250 lim. Västerbottensläns landsting 31 500 tim. -'Förslag om vissa ändrade tjänstekonstruktioner på det kliniskt medicinska området bereds for närvarande inom . Justering med anledning härav kan göras i denna bilaga om parterna är överens därom. Landstingskommunenskall fördela detta forskningsutrymme i samråd Prop. 1989/90:90 med berörd högskoleenhet. 2.Beträffande utrustning m. m. Såvittgäller utrustning för forskningens behov, avser landstingskommunens åtagandenendast vedertagen grundutrustning. Delåligger inte landstingskommunen att tillhandahålla förbmkningsartiklar för demonslrationsändamåloch sådant material som erfordras för djurförsök och särskildaforskningsprojekt. Medbegreppet vedertagen grundutmslning för forskningens behov åsyftas sådanutrustning som är användbar inte endast för ell eller annal specielltforskningsprojekt ulan för olika projekt av beskaflFenhel all kunna genomförasmed tillämpning av gängse teknik och metodik. Samma principiella begränsning avlandstingskommunens skyldigheter som enligt ovan gäker i fråga om utrustningskall även gälla läkarutbildningens och forskningens försörjning med nyllighelerav olika slag. lillavtal om samar- Bilaga 2 bete om läkarutbildning och forskning m. m. Former för statliga ersättningar till landstingskommunerna Ersättningenavser kompensation för de resurser inom sjukvårdsorgani sationen som las i anspråk för klinisk utbildning och forskning. Ersätt ningarna utgår i form av årliga driflersättningar. Utgångspunktför beräkning av ersättningarnas storlek och fördelning mellan landstingskommunerna skall vara de belopp som enligt gällande avtal () utgår enligt nedan: Slocholmsläns landstingskommun 278 500 Uppsalaläns landstingskommun 118 600 Östergötlandsläns landstingskommun 69 100 Malmöhusläns landstingskommun 120 700 Malmökommun 75400 Göteborgs- och läns Västerbollensläns landstingskommun 90 800 Dessaersättningsbelopp skall fr. o. m. 1990 räknas om enligt de principer somframgår av p. 3 7 nedan. Investeringsersättningar m. m. om tillsammans 64milj. utgår övergångsvis enligt särskilt avtal. Delta belopptillförs omräknat fr.o.m 1991 driftersällningarna i enlighet med i bilaga 1.3redovisade principer. Ekonomiskreglering av koslnadsnivåförändringar skall ske enligt de principer för pris- och löneomräkning som gäller för anslagen till hög skolan för forskning/forskamlbildning samt för grundläggande högsko leutbildning. Underlag för pris- och löneomräkning är de förslag röran de anslagen Medicinska fakulteterna saml Utbildning för vårdyrken som lämnas av UHÄ i anslagsframställning. I den mån pris- och löne omräkning för dessa ändamål ej sammanfaller skall koslnadsnivåför- ändringarna lill motsvara tillämpad pris- och löneomräkning för forskning/forskarutbildning saml till motsvara tillämpad pris- och löneomräkning för grundläggande högskoleutbildning. Iunderlaget för beräkning av pris- och löneomräkning skall beaktas löneutvecklingen hos landstingskommunerna för vissa personalgmpper som i särskilt hög grad tas i anspråk för klinisk utbildning och forsk ning. I syfte atl på ett någoriunda enkelt säll kunna beräkna kostnads- nivåförändringarna inom den kliniska utbildningen och forskningen behöver härvid vissa schabloniseringar göras. Sålunda skall den inbör des fördelningen av de landstingskommunala lönekostnaderna för de 477 personalgmppersom i särskik hög grad tas i anspråk för klinisk utbild- Prop. 1989/90:90 ningoch forskning förutsättas vara: Överläkare 2 ochbitr. överläkare , avdelningsläkare m. fl. läkare saml avdelningsföreslåndare,sjuksköterska m.fl. . Partema är vidare överens om all proportionerna mellanlandstingskommunal resp. statlig personal i utbildnings- ochforskningsverksamheten schablonmässigt skall sällas tik 1:2. Andelenlönekostnader i samband med prisomräkning av driftersällningarna har underavtalsperioden schablonmässigt uppskattats lill . Prisomräkning skall skepå det säll som föreskrivs för anslagen till den statliga högskolan. Ekonomiskreglering av volymförändringar i utbildningsorganisationen skall ske med utgångspunkt från antalet tillhandahållna utbildnings platser på läkarlinjen och andra berörda utbildningslinjer. Eventuella skillnader mellan utbildningsorterna vad gäller t. ex. utnyttjandegrad, examinationsfrekvens beaktas ej. Kliniskgmndutbildning av läkare bedrivs i huvudsak under terminerna 611.Volymförändringar i studentintagel av nybörjare får därför genomslag med entidsmässig eftersläpning . Detta förhållande skall beaktas vidberäkning av ersättningar för den kliniska utbildningsverksamheten. Härutövertillkommer vid volymförändringar en tidsmässig eftersläpningseflfekt vad gäker det totala antalet utbildningsplatser i den kliniska gmndutbildningen.UHÄ skall vid beräkning av ersällningamas storlek även beakta denna effekt.Detta bör ske schablonmässigt på så säll all det totala antalet tikhanda-hållnautbildningsplatser under klinisk utbildning ökas resp. minskas avförändringen . Ersättningenper tillhandahållen utbildningsplats vid läkarlinjen är 170 kkr. (i 1989 årskostnadsläge). Motsvarande ersättning för vissa medellånga vårdutbildningar(sjukgymnaster, logopeder) är 15 kkr. (kostnadsläge). Ekonomisk reglering avvolymförändringar i forskningsorganisationen skall ske på gmndval av lokalaöverenskommelser mellan berörda sjukvårdshuvudmän och högskoleenheter rörandede ersättningsbelopp som bör utgå i samband med inrättande av nya ordinariekliniska professurer. Med klinisk professur bör i detta avseende jämställas professurinom teoretiskt ämnesområde i den mån innehavaren har sin verksamhet inomutbildning och forskning lokaliserad lill enhet hos sjukvårdshuvudmannen. Underiag för beräkningarna ibudgetarbetet skall lämnas i motsvarande ordning som för högskoleanslagen.Landstingsförbundet skall förse UHÄ med uppgifter rörande den faktiskalöneutvecklingen för de personalgmpper hos landstingskommunerna som i särskilthög grad tas i anspråk för klinisk utbildning och forskning. Beslutom de statliga ersättningama skall tidsmässigt samordnas med den normalastatliga budgetprocessen. Ersättningarnaanvisas under ell anslag till högskolan med särskilda anslagsposter för berörda högskoleenheter. ////avtal om samarbete Bilaga 2 om läkarutbildning och forskning m.m. Fördelning av vissa investeringsersättningar m. m. Statligersättning om totalt 64 milj. kr. skall enligt p. 10 i samarbetsav tald övergångsvis utgå för slulreglering av vissa investeringskostnader m. m. Parterna skall senast den 28 febmari 1990 träflfa särskild överens kommelse om fördelningen mellan sjukvårdshuvudmännen av denna ersättning. Ersättningen skall i förstahand avse slutreglering av vissa investeringskostnader (p. 4 nedan) ochdärjämte slutreglering av kostnader i samband med vissa professurer (p. Enligt samarbetsavtald skalllandstingskommun och högskoleenhet träffa överenskommelse rörande delersättningsbelopp som bör utgå i samband med inrättande av tjänst som professorinom medicinskt kliniskt ämnesområde. Motsvarande skall gälla vid förslag tillomprövning av ämnesinnehåll för klinisk professur om ändringsförslaget föreslåsmedföra ändrad ersättning till landstingskommunen. Detta gäller även professorsljänslinom teoretiskt ämnesområde i den mån innehavaren har sin verksamhet inomutbildning och forskning lokaliserad lill enhet hos sjukvårdshuvudmannen. forskningsproposition föreslås dds nya professurer inrättade I juli1990 dels ändrat ämnesinnehåll för professurer med nedre pensionsgräns under1990. a. dessa tjänster föreligger inte lokala överenskommelser enligtovan. Vidare har driftersättning ej justerats med hänsyn lillförändringar av forskningsorganisationen med avseende på beslut om vissaprofessurer. 1 ovan inkluderar medd för sjukvårdshuvudmännens kostnader i sambandmed ovan nämnda tjänster. 1 den särskilda överenskommelsen skall förteckningöver ifrågavarande tjänster redovisas liksom dessas konsekvenser förersättningens fördelning mellan sjukvårdshuvudmännen. Resterande del av ersättningenskall användas för reglering av investeringskostnader för vilka beviljatsersättning men som ej har rekvirerats senast viddenna tidpunkt. Evenludk återstående belopp upp lik 64 milj. kr. fördelasmellan sjukvårdshuvudmännen proportionellt mot driftersällningarna för 1990efter justering enligt p. Ersättningen om 64 milj. kr.skall efler pris- och löneomräkning fr. o. m. 1991 tillföras driftersällningarnalill resp. sjukvårdshuvudman propor-lionelk mol driftersällningarna för 1990efter justering enligt p. Ombeloppet 64 milj. kr. för efter avdrag för ersättning enligt p. 3Bilaga 2 ovan inte läcker beviljade, ej rekvirerade investeringsersättningarenligt p. 4 ovan, skall reglering av återstående investeringsersättningar skeinom ramen driflersättningar. I förekommande fall regleras fördelningenav detta belopp i den särskilda överenskommelse som skall iräflTas mellanparterna senast den 28 febmari 1990. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , S. ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , , StatsrådenFeldt, , S. , R. , , , G. ,, , , , , Lööw, Lönnqvist, ,, och anmäler frågorom den framtida forskningspolitikenoch anslag tid forskningsändamål för /91, m. m. Regeringenbeslutar all genom proposition lämna förslag till om forskning ienlighet med bilagan lill detta protokoll. De olika avsnitten ipropositionen har utarbetats inom enligt följande: Avsnitten 1 10 Avsnitt11 Avsnitt 12 Avsnitt 13 Avsnitt 14 Avsnitt 15 Avsnitt 16 Avsnitt 17 Avsnitt 18Avsnitt 19 Avsnitt 20 Avsnitt 21.1 och 21.3 Avsnitt 21.2 Avsnitt 22 Avsnitt 23 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ 1 Forskningen ochsamhällsutvecklingen en inledning.. 4 1 Sverigei forskningsväriden................................. .. 11 1.1 Grundläggandedefinitioner........................... .. 11 1.2 Lägetinom svensk forskning och utvecklingsverksamhet . . 11 1.2.1 Uppgifter om forskning ochutveckling i ... 11 1.2.2 i OECD-perspektivet ............... 12 1.2.3 Verksamhetens resultat........................ 15 1.3 Detinternationella skeendet......................... 17 2 Svenskforskning och utveckling i internationellt samarbete ... 21 2.1.......................................................... Inriktningenav samarbetet inom och inom Europeiska gemenskaperna (EG) ................. 21 2.1.1....................................................... Detnordiska samarbetet 21 2.1.2....................................................... Samarbetetinom EG 22 2.2.......................................................... Sverigesfortsalla deltagande i internationellt FoU- samarbele .............................................. 24 2.2.1 Motiv för att utvidgasamarbetet............ 24 2.2.2 Förstärkning av samarbetet medEG........ .. 25 2.2.3 Förstärkning av de direktabilaterala forskarkontakterna 26 3 Dengrundläggande forskningen ........................ .. 29 3.1 Villkoren för den grundläggandeforskningen i ... 29 3.2 Avvägningsfrågor i del svenskasystemet........ .. 30 3.3 Förbättradforskarutbildning .................... .. 33 3.3.1 Motiv för ökat antal forskamtbildade ...... .. 33