prop · GD03160 · 1989-12-31 00:00:00 — Skälenför mitt ställningstagande: När det gäller företrädesrätter att delta i enfondemission (delrätter) innebär den lösning som har valls i övergångsbestämmelsernalill lagstiftningen om ell kontobaserat aktiesystem all innehavaren av ensådan rättighet blir antecknad på etl aktiekonto om han visar uppemissionsbeviset eller på annat säll styrker sitt förvärv (se 6§ lagen,1989:828, om införande av aktiekontolagen, 1989:827). Värdepapperscenlralenhar anfört all en central försäljning övergångsvis av outnyttjade delrätterskulle innebära en värdefull rationalisering för avslämningsbolagens, fondhandelnsoch värdepapperscentralens vidkommande. Utgångspunkten för denna uppfattningtorde ha varit all värdepapperscenlralen vid ikraftträdande av den nyalagstiftningen självmant skulle vidta åtgärder för att föra över outnyttjadedelrätter till del kontobaserade akliesystemel. Den övergångslösning som sedanhar valls innebär emellertid inle all värdepapperscenlralen självmant skallvidta några ål-gärder med avseende på delrätterna. Medhänsyn till vad jag nu har anfört föreligger det enligt min mening inle någotbehov av lagregler om central försäljning av outnyttjade delrätter vidinförandet av det kontobaserade akliesystemel. Till denna uppfattning har deltagamai de tidigare nämnda överläggningarna anslutit sig. 2.3.6Intyg om rättsverkningar av registreringar enligt aktiekontolagen Mitt förslag: Etlbesked enligt 5 kap. I § andra stycket aktiekontolagen om etl akliekonlosinnehåll skall på begäran även innefatta ell intyg av värdepapperscentralen omvilka rättsverkningar som enligt aktiekontolagen är knutna till uppgifterna påkontot. Skälen för mitt förslag:Enligt 5 kap. 1 § andra stycket aktiekontolagen skall väidepapperscenlralenpå begäran av en berörd rätlighelshavare lämna underrättelse om ell akliekonlosinnehåll. Grunden för denna bestämmelse är främst all den rätlighelshavare somvill förfoga över sin på ett akliekonlo registrerade rättighet har behov av ellaktuellt kontoutdrag för att styrka sin rätt mot Iredje man (se prop.1988/89:152 s. 109). Sedan propositionen överlämnats lill haremellertid osäkerhet uppkommit om huruvida sådana konlobesked är lill fyllestvid vissa utländska fondbörser som bevis på rätlen att förfoga över aktier (se 1989/90:LU5s. Del är självfallet angelägel alt övergången lill ett kontobaserat akliesysleminle medför alt handeln med svenska aktier utomlands förhindras eller försvårasenbart av den anledningen att reglerna Inte medger all andra handlingar änkontoutdrag och kontobesked tillhandahålles aktieägarna. Enligt vad som harframkommit om inställningen hos vissa utländska börser kan det vidare finnas eltsjälvständigt värde i all aktiekontolagen innehåller en uttrycklig föreskrifti frågan. Med hänsyn lill vad jag nu har anfört föreslår jag att skyldighetenför värdepapperscenlralen all utfärda besked om ell akliekonlos innehållkompletteras med en föreskrift om all centralen på begäran även skall intygavilka rättsverkningar som enligt aktiekontolagen är knutna lill uppgifterna på aktiekonlot. 2.3.7Det kontobaserade systemets omfattning Mitt förslag: Del kontobaseradesystemet enligt aktiekontolagen får omfatta rätt gentemot elt aktiebolag att avdetta bolag förvärva aktie i ell annat aktiebolag (inköpsrätt). Bakgrunden till mittförslag: När man inom en koncern vill uppnå en mera spridd ägarstruktur i etldotterbolag, förekommer det all moderbolaget erbjuder aktieägare inomkoncernen all vederlagsfritt förvärva rätt alt av moderbolaget köpa befintligaaktier i dotterbolaget (inköpsrätt). Dessa inköpsrätter kallas ibland i ställetköpoptioner, även om en köpoption vanligen anses kännetecknad av att enersättning skall betalas för optionen lill ulfärdaren (se t.ex. prop.1985/86:151 s. 7). Om etl avstämningsbolag har utfärdat inköpsrätterna ochdessa avser aktier i ell annal avstämningsbolag, brukar inköpsrätternaadministreras av värdepapperscenlralen. har detta skett inom ramen fördel pappersbaserade systemet för hantering av aktier i avstämningsbolag. Värdepapperscenlralenutfärdar därvid s. k. inköpsrättsbevis, oplionsrättsbevis eller "bevisavseende köpoptioner" för inköpsrätterna. Avsikten är all dessa bevis närdet gäller överlåtelse och pantsältning skall följa de regler om löpandeskuldebrev som enligt 3 kap. 6 § ABL gäller för sådana oplionsbevis ställda tillviss man som avses i 5 kap. I § i sistnämnda lag. Skälen för mitt förslag:De civilrällsliga verkningar som är knutna till innehavei av ett löpandeskuldebrev kommer i det nya, kontobaserade systemet i stället all knytas lillregistrering i avstämningsregisler. Som jag har framhållit i propositionen om kontobaseratakliesyslem (se prop. 1988/89:152 s. 76) är detdärför enligt min mening lämpligt all det konto- Prop. 1989/90:160 baseradesystemet i första hand får omfatta sådana rättigheter som representerasav värdepapper med de civilrällsliga egenskaper som utmärker etl löpandeskuldebrev. Utredningen i förevarande lagstiftningsärende har gett vid handenatt de av värdepapperscentralen utfärdade bevisen som representerar de nuaktuella inköpsrätterna inom del praktiska rätts-livet allmänt betraktas såsomutrustade med de värdepappersrältsliga egenskaper som utmärker skuldebrevställda lill viss man eller order. Även enligt min mening finns det grundadanledning alt anta all bevisen i huvudsak har samma värdepappersrältsligaegenskaper som de angivna löpande skuldebreven. Vad nu sagts talar alltsåför all även de aktuella inköpsrätterna skall kunna omfattas av del kontobaseradesystemet. Härtill kommer all utredningen i detta lagstiftningsärende har visatatt del från praktisk synpunkt är angeläget all inköpsrätterna får hanlerasinom del kontobaserade systemet. När aktiekontolagen har trätt i full tillämpningföreligger nämligen inte längre ekonomiska och tekniska fömtsättningar för en pappersbaseradhantering av inköpsrätterna hos värdepapperscenlralen. Medhänsyn lill vad jag nu har anfört föreslår jag därför all de ifrågavarandeinköpsrätterna får omfattas av det kontobaserade systemet. Jag vill understrykaatt s.k. standardiserade optioner inle kan räknas lill dessa inköpsrätter (sehärom närmare i specialmoliveringen). Enligtmin mening möter det inle något hinder mol att del kontobaserade systemet, omutfärdaren begär del, får tillämpas också på redan utfärdade, pappersbaseradeinköpsrätter. För all förmå innehavaren av en inköpsrätt att medverka tillövergången lill den kontobaserade hanteringen bör i sådana fall inköpsrättenfå göras gällande mol ulfärdaren först sedan inköpsrättens innehavare har låtitregistrera denna på konto enligt aktiekontolagen. Idelta sammanhang vill jag även la upp en fråga som gäller övergången från pappersbaseradlill kontobaserad hantering av skuldförbindelser. För all förmå innehavaren aven befintlig skuldförbindelse att medverka till en sådan övergång föreskrivs i8 § första stycket lagen om införande av aktiekontolagen i dess nuvarandelydelse alt en långivare inle har rätt till betalning förrän han har låtitregistrera skuldförbindelsen på konto enligt aktiekontolagen. Enligt min meningbör emellertid ulfärdaren av skuldförbindelsen i denna situation även kunnainnehålla andra ekonomiska prestationer som följer med skuldförbindelsen, t.ex. rättigheten att byta ut en fordran enligt ett konvertibelt skuldebrev motaktier. Jag föreslår därför en ändring med denna innebörd i 8 § lagen ominförande av aktiekontolagen. 2.4 Vissaunderrättelser till skattemyndigheten Mittförslag: Viss underrättelse från en revisor om all ell företag har underlåtitatt fullgöra sina skyldigheter på skalle- och avgiftsområdet skall ifortsättningen lämnas lill skallemyndigheten i stället för lill länsstyrelsen.Detsamma skall gälla underrättelser från ell aktiebolag om byte av bolagelsfirma eller av den ort där bolagels styrelse skall ha sill säte. Skälenför mitt förslag: I ABL, lagen om årsredovisning m.m. i vissa företag,bankrörelselagen och lagen om ekonomiska föreningar finns bestämmelser om all revisomskall sända in en avskrift av revisionsberättelsen till , omberättelsen innehåller anmärkning i vissa närmare angivna avseenden beträffandefullgörandet av förelagels skyldigheter på skalle- och avgiftsområdet. Länsstyrelsensbefallning med de skalle- och avgiftsfrågor som avses i de nu aktuella bestämmelsemaupphörde när länsstyrelsemas skatteavdelningar den bröts ut ochbildade frislående myndigheter, länsskattemyndighetema (prop. 1985/86:55, BoUll,rskr. 1989/90:74 föreslås bl.a. alt nuvarande länsskallemyndigheleroch lokala skattemyndigheter ersätts av en gemensam skallemyndighet i varjelän. Förslaget behandlas av . Den nya organisationen förskatteförvaltningen i länen avses träda i kraft den . Medanledning av de organisatoriska förändringar inom skatteområdet somjag nu harredogjort för bör avskrift av revisionsberättelsen i fortsättningen sändasdirekt lill skattemyndigheten i stället för lill . 1 9 kap. 14 § ABLföreskrivs att skall underrättas om ändring i bolagsordningen somavser bolagels firma eller den ort i där bolagels styrelse skall hasill säte. Underrättelsen skall lämnas lill i det län därstyrelsen har sill säte före ändringen. Firmabyten och ändringar i fråga omstyrelsens säte ingår ofta som etl led i en rad åtgärder som syftar lill allvilseleda bolagels borgenärer och andra inlressenler. På skatteområdet gällerall sälesorten är bestämmande för beskattningen av bolaget (jfr prop.1979/80:143 s. 900. E)en statliga myndighet som i första hand berörs avändringar i bolagsordningen av del nu aktuella slaget är sålundaskattemyndigheten. För är underrättelser om sådana ändringarvanligtvis av föga intresse. Bestämmelsen bör därför enligt min mening ändraspå det sättet att det i stället är skallemyndigheten som skall underrättas. 2.5Ikraftträdande m. m. Dennya lagstiftningen bör lämpligen träda i kraft den , då aktiekontolagenmed följdlagstiftning blir generellt tillämplig (jfr 2 § förordningen,1989:844, om ikraftträdande av aktiekontolagen, 1989:827, m. m.). Somjag nämnti avsnitt 2.3.2 om preskription av aktierätl bör lidpunk- tenför registrering av ell avslämningsförbehåll bilda utgångspunkten för Prop.1989/90:160 den aktuella preskriptionsfrislen, även om förbehållet harregistrerats innan den nya preskriptionsregeln träder i kraft. I fråga ompreskriptionsregeln behövs det därför en särskild övergångsbestämmelse. Iövrigt erfordras inte några särskilda övergångsbestämmelser. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713), 3. lag om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618), 4. lag om ändring i lagen(1968:555) om rätt för utlänning och utländskt förelag alt idka näring här iriket, 5. lag om ändring i lagen (1980:1102)om handelsbolag och enkla bolag, 6. lag om ändring i lagen(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa förelag, 7. lag om ändring ibankrörelselagen (1987:617), 8. lag om ändring i sparbankslagen(1987:619), 9. lag om ändring i föreningsbankslagen(1987:620), 10. lag om ändring i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar, 11. lag om ändring i aktiekontolagen(1989:827), 12. lagom ändring i lagen(1989:828) om införande av aktiekontolagen (1989:827). Samrådhar skett med chefen för beträffande lagförslagen 2, 3 och7-9 samt med chefen för industridepartementet beträffande lagförslag 4. Lagförslagenhar granskals av lagrådet. 4.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen Ändringamai första stycket har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2. )).Ändringarna innebär framför allt all kravet på svenskt medborgarskap slopas ifråga om stiftare som är fysiska personer. När det gäller handelsbolag som ärstiftare slopas vidare del nuvarande kravet på all varje obegränsat ansvarigbolagsman i handelsbolaget skall vara svensk medborgare. Stycketsom är nytt har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt Bestämmelsemainnebär all en aktierätl under vissa förhållanden 47 kan preskriberas sedan ettaktiebolag genom ändring av bolagsordningen Prop. 1989/90: 160 har övergåtttill all bli avstämningsbolag. Utgångspunkten för preskriptionsfristen är dentidpunkt då ändringen av bolagsordningen registrerades hos patent- ochregistreringsverket (jfr 9 kap. 14 § tredje stycket ABL). Enfömtsättning för all bestämmelserna skall bli tillämpliga på en viss aktie äralt någon ägare eller förvaltare lill aktien aldrig har förts in i den nyaaktieboken, vare sig enligt huvudregeln i 3 kap. 7 § eller enligt undantagsregelni första stycket av förevarande paragraf Preskriplionsbesläm-melserna kanalltså inte tillämpas om t. ex. en ägare lill en aktie har förts in i den nyaaktieboken men det senare uppkommer ovisshet om vem som äger aktien. 1praktiken torde preskriptionsreglerna komma all tillämpas främst på restposterav aktier om vilka uppgifter inte har kunnat föras över från den äldreaktieboken. Del kan förekomma all aktierna inom en sådan post inle kanindividualiseras i förhållande lill varandra. Aktiema måste i sådana fallsäljas i ett sammanhang. Naturiigtvis måste fömtsättningarna för tillämpning avpreskriptionsbeslämmelsema då vara uppfyllda i fråga om samtliga aktier somingår i poslen. Somframgår av lagtexten tillfaller de medel som influtit vid försäljningenbolaget. Detta är alltså inte förpliktat all hålla medlen avskilda för den tidigareägarens räkning. Densom har förvärvat en aktie av bolaget enligt bestämmelsena i förevarande styckehar rätt att registreras som ägare lill aktien på konto enligt aktiekontolagen.Någon uttrycklig bestämmelse angående sistnämnda förhållande har inte ansettsbehövlig. Somframgår av lagtexten måste den tidigare ägaren avlämna del akliebrev somtidigare representerade aktien för att få ut det vid aktieförsäljningeninflutna beloppet. I övrigt är detta aktiebrev inte längre bärare av någonrättighet i bolaget. Paragrafensom är ny innehåller bestämmelser om central försäljning av uddaföreträdesrätter alt delta i nyemissioner och fondemissioner. Paragrafen harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.3). Ipunkl 6 i första stycket har inlagils en bestämmelse enligt vilken ell beslutom nyemission i förekommande fall skall ange all aktieteckning skall ske genombetalning (jfr 8 §). Enligten ny punkt 9 i samma stycke skall nyemissionsbeslutet på motsvarande sällange all udda företrädesrätter att delta i nyemissionen skall säljas genombolagels försorg (jfr 3 a §). 8 § Prop. Delnya andra stycket som är nyll innehåller bestämmelser om aktieteckning genombetalning vid en nyemission. Frågan har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.3.4). Ändringeni iredje stycket innebär all etl beslut om fondemission i förekommande fallskall ange att udda företrädesrätter all delta i fondemissionen skall säljasgenom bolagels försorg (jfr 3 a § ). Andrastycket som är nyll innehåller bestämmelser om aktieteckning genom betalningvid nyteckning av aktier på gmnd av optionsrätt. Frågan har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.3.4). Allell förordnande om aktieteckning genom betalning vid nyteckning skall anges i emissionsbeslulelframgår även av 5 kap. 4 § första stycket 7. Ändringeni sista stycket är redaktionell. Ändringamasom har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1) innebär att kravetpå svenskt medborgarskap avskaffas i fråga om styrelseledamöter ochverkställande direktören. Vidare innebär ändringarna all kravet på bosättningi avskaffas såvitt avser högst halva antalet styrelseledamöter. I frågaom övriga styrelseledamöter och verkställande direktören kvarstår däremotkravet på svensk bosättning med i princip samma möjligheter lill dispens somför närvarande. Om en styrelse beslår av t.ex. fem ledamöter och tre av dessaönskar bo utomlands, fordras således dispens för en av de tre sistnämnda ledamötema.Beträffande en ensam styrelseledamot innebär ändringen all denne måste vara bosatti , såvida inle dispens beviljas. Med hänsyn lill att medbor-garskapskravelavskaffas och del generella bosältningskravel mjukas upp i fråga omstyrelseledamöter torde emellertid i fortsättningen skäl för dispens föreliggamindre ofta än vad som har varit fallet. Ändringamai paragrafen innebär även att de hittillsvarande särbestämmelserna förnordiska medborgare upphävs. Ifråga om bosältningskravel har inte några särskilda bestämmelser införts för arbelslagarledamölemai en styrelse. Detla innebär all lagens krav på alt minsl halva antaletstyrelseledamöter skall vara bosatt i i och för sig kan vara uppfylltäven om mindre än halva antalet arbelsla-garledamöter bor här i landet. Pågmnd av hänvisningar i 8 kap. I § och 13 kap. 7 § till bestämmelserna i förevarande paragraf kommer de ändrade reglerna för styrelseledamöter om medborgarskap och bosättning även att gälla för slyrelsesuppleanler och likvidatorer. På samma sätt innebär hänvisningen i 8 kap. 3 § lill 49 4 1989/90. förevarandeparagraf alt kravet på svenskt medborgarskap slopas även i Prop.1989/90:160 fråga om vice verkställande direktör. Denföreslagna ändringen rörande bosältningskravel får anses innebära att vidregelns tillämpning antalet styrelseledamöter skall räknas för sig och antalet slyrelsesuppleanlerför sig Ofr prop. 1983/84:184 s. 18 och 21). Enligtden nya bestämmelsen i andra stycket skall minst en av dem som bemyndigas allföreträda bolaget och teckna dess firma vara bosall i , om inte särskilddispens meddelas. Bestämmelsen innebär alt en styrelseledamot som utses lillfirmatecknare skall bo i såvida det inle finns någon annan som har rättall teckna bolagels firma och som är bosall i . Omenligt Iredje stycket i förevarande paragraf bolagels firma skall tecknas avflera personer i förening, innebär den nya bestämmelsen i andra stycket allendast en av dessa personer behöver vara bosatt i . Ändringarnai första stycket har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2). Ändringarnainnebär all del hittillsvarande bosältningskravel i paragrafen i fråga omauktoriserade och godkända revisorer upphävs. Vidare innebär ändringarna allkraven på svenskt medborgarskap och bosättning i slopas i fråga omrevisorer som saknar nu angiven kompelens. Del senare har kunnat ske eftersom eltaktiebolag alllid skall ha minsl en auktoriserad eller godkänd revisor (se 10kap. 3 §). Som framhållits i den allmänna motiveringen har nämligenmedborgarskaps- och bosällningskraven i fråga om icke auktoriserade ellergodkända revisorer ansetts kunna efterges, om även en auktoriserad ellergodkänd revisor deltar i revisionen. Slutligenhar i paragrafens första stycke lagils in en bestämmelse om att en revisor inlefår vara underkastad näringsförbud. 4.2 Förslaget till lag om ändring iförsäkringsrörelselagen Ändringarnaöverensstämmer i huvudsak med dem som föreslås i ABL. Bestämmelserna i 5 kap.12 § ABL saknar dock motsvarighet i försäkringsrörelselagen. Skillnadeni föreslagen lydelse mellan 10 kap. 3 § första stycket försäk ringsrörelselagen och 10 kap. 2 § första stycket ABL beror på all del inle alltid behöver finnas en auktoriserad eller godkänd revisor i etl försäk ringsbolag (se 10 kap. 4 § försäkringsrörelselagen, jfr specialmoliveringen lill 10 kap. 2 § ABL). 4.3 Förslaget till lag om ändring i bankaktiebolagslagen Prop. Ändringarnaöverensstämmer i huvudsak med dem som föreslås i ABL. Skillnadeni lydelse mellan 2 kap. 1 § ABL och 2 kap. 1 § bankakliebolagslagen beror påall enligt huvudregeln endast fysiska personer får vara stiftare avbankaktiebolag. I7 kap. 3 § andra stycket i dess hittillsvarande lydelse har del funnits särskildaregler om medborgarskap och bosättning i fråga om styrelseledamöter i ellbankaktiebolag som bildats av utländskt bankföretag. Dessa regler har genom denya bestämmelserna i paragrafens första stycke blivit överflödiga. Bestämmelsernaom revisorer i 10 kap. 2 § ABL motsvaras av bestämmelser i 3 kap. 3 §bankrörelselagen. 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen om rätt förutlänning och utländskt företag att idka näring här i riket Ändringeni tredje stycket har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 2.2.Ändringen innebär all kravet på svenskt medborgarskap avskaffas i fråga om enauktoriserad revisor som utför granskning enligt förevarande lag. 4.5 Förslaget till lag om ändring i lagen om handelsbolagoch enkla bolag Ändringarnai Iredje stycket har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1).Ändringarna innebär för handelsbolag att kravet på svenskt medborgarskapavskaffas i fråga om likvidatorer som inte är bolagsmän samt att kravet påbosättning i begränsas till att avse endast halva antalet sådana likvidatorer. Pågrund av hänvisning i 4 kap. 7 § lill förevarande lagrum kommer de ändradereglerna även att gälla i fråga om enkla bolag. Angåendeförutsättningarna för dispens från bosältningskravel, jfr specialmoliveringen lill8 kap. 4 § ABL. 4.6 Förslaget till lag om ändring i lagen omårsredovisning m. m. i vissa företag Ändringamai första stycket som avser medborgarskap m.m. i fråga om revisorer överensstämmer med de ändringar som föreslås i 10 kap. 3§ första stycket försäkringsrörelselagen. 4.7 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen Prop. 1989/90:160 3 kap. 3 § Ändringarnai första stycket överensstämmer med dem som i fråga om medborgarskap ochbosättning för revisorer föreslås i 10 kap. 2 § ABL. 4.8 Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen 2 kap. 1 § Ändringarnai andra stycket innebär all kravet på svenskt medborgarskap slopas i fråga omstiftare. Ändringarna överensstämmer med dem som föreslås i 2 kap. I § bankakliebolagslagen. Ändringarnai första stycket innebär all kravet på svenskt medborgarskap slopas i fråga omstyrelseledamöter. Däremot behålls kravet på all styrelseledamöterna skallvara bosatta inom verksamhetsområde. Vadnu sagts om styrelseledamöter gäller på gmnd av hänvisningar lill förevarandeparagraf även slyrelsesuppleanler, verkställande direktör, ställföreträdare förverkställande direktör, firmatecknare och likvidatorer (se 3 kap. 1, 4 och 14 §§samt 6 kap. 6 §). 4.9 Förslaget till lag om ändring i föreningsbankslagen 3 och 4 §§ Ändringarnasom gäller medborgarskap och bosättning i fråga om styrelseledamöter ochverkställande direktör överensstämmer med de nya bestämmelser som föreslås i 8kap. 4 § ABL (se specialmoliveringen lill sistnämnda lagmm). Ändringarnai andra stycket gäller firmalecknares bosättning och överensstämmer med deändringar som föreslås i 7 kap. 15 § bankaktiebolagslagen (se även specialmoliveringentill 8 kap. 11 § ABL). 4.10 Förslaget till lag om ändring i lagen om ekonomiska föreningar 4 och 11 §§ Ändringarnasom gäller medborgarskap och bosättning i fråga om styrelseledamöter,verkställande direktör och firmatecknare överensstämmer med de motsvarandeändringar som föreslås i 8 kap. 4 och 11 §§ ABL (se specialmoliveringen lilldessa lagrum). Pågmnd av hänvisningar i 56 § bosladsrätlslagen (1971:419) och 12 § lagen (1975:417) om sambruksföreningar kommer ändringama i föreva- 52 randekapitel även all gälla för motsvarande funktionärer i bostadsrätts- Prop.1989/90:160 föreningar och sambmksföreningar. Deföreslagna ändringama ger i och för sig anledning lill en omredigering av 56 §bosladsrätlslagen. Någon omredigering har emellertid inle vidtagits, eftersomen ny bosladsrältslag nu förbereds som beräknas träda i kraft den I januari1991. Ändringamai första stycket som gäller medborgarskap och bosättning för revisoreröverensstämmer med de ändringar som i dessa avseenden föreslås i 10 kap. 3 §försäkringsrörelselagen (se specialmoliveringen lill sistnämnda lagmm). Pågmnd av hänvisningar i 58 § bosladsrätlslagen och 14 § lagen om sambmksföreningarkommer ändringama i förevarande paragraf även att gälla för revisorer ibostadsrättsföreningar och sambmksföreningar. 4.11 Förslaget till lag om ändring i aktiekontolagen 5 kap. I § Ändringeni andra stycket innebär att värdepapperscenlralen i elt sådani kontobesked somavses i stycket på begäran skall ange vilka rättsverkningar som enligt aktiekontolagenär knutna till uppgifterna på ell aktiekonlo.