prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — RINK:s förslag: Förslagettar sikte på sådana fastighetsöverlåtelser mot vederlag som enligt gällanderätt endast föranleder gåvobeskattning hos mottagaren. Med tillämpning av dens.k. delningsprincipen skulle överlåtelser av detta slag också föranledareavinstbeskattning hos givaren. Remissinstanserna:Kammarrätten i , RSV och TCO tillstyrker i princip förslaget. De tvåförstnämnda pekar dock på svårigheterna att bestämma den överlåtnafastighetens marknadsvärde vilket är nödvändigt för att tillämpa den s.k. delningsprincipen.Övriga remissinstanser som tagit upp frågan - däribland FAR, LRF, Näringslivetsskattedelegation, , Fastighetsägareförbund- är genomgående kritiska. Skälenför mitt förslag: I praxis har två olika metoder utvecklats för be- handling av överlåtelser,som sker delvis mot ett vederlag och delvis har ka- Prop. 1989/90:110 raktärav gåva. Antingen behandlas en överlåtelse som har ett benefikt inslag i sinhelhet som gåva eller så delas överlåtelsen upp på en onerös och en benefikdel. Metoderna benämns huvudsaklighetsprincipen resp. delningsprincipen. Enligtgällande rätt tillämpas huvudsaklighetsprincipen vid överlåtelse av fastighetersom är föremål för reavinstbeskattning, dvs. alla fastigheter utom fastighetersom är omsättningstillgångar i rörelse. Delningsprincipen torde tillämpas vidblandade överlåtelser av all annan egendom som är föremål förreavinstbeskattning. I praxis har den tillämpats vid överlåtelse av aktier (RÅ1943 ref 9, börsnoterade aktier och RÅ 1983 Ba 14, fåmansföretagsaktier) ochandelar i bostadsrättsföreningar (RÅ 1988 ref 22). Huvudsaklighetsprincipeninnebär att en överlåtelse som till övervägande del kan anses benefik, i sinhelhet behandlas som sådan. En benefik del anses föreligga om enförmögenhetsöverföring skett i benefikt syfte. Fastighetenvärderas i den praktiska tillämpningen till taxeringsvärdet vid bedömningen avom en förmögenhetsöverföring föreliggen Enligt huvudsaklighetsprincipenföreligger gåva om erhållet vederlag är mindre än den överlåtna fastighetenstaxeringsvärde. Detkan hävdas att delningsprincipen teoretiskt sett ger ett mer korrekt resultatän nuvarande ordning. Mot detta står att huvudsaklighetsprincipen är enklareatt tillämpa. Härtill kommer - vilket inte är minst viktigt - att det troligeninte är alldeles enkelt att vinna förståelse för en regel som innebär att enöverlåtelse som är en civilrättshgt gildg gåva skall föranleda reavinstbeskattninghos givaren. Vidmina överväganden i denna del har jag också tagit intryck av den remisskritiksom framförts. Jag avstår således från att föreslå att delningsprincipen ocksåskall tillämpas i fråga om fastigheten ställningstagande innebär attgällande praxis består vad gäller såväl fastigheter som sådan egendom påvilken delningsprincipen har tillämpats. 6.3 Beskattning av räntor och utdelningar Tillintäkter i det nuvarande inkomstslaget kapital hör bl.a. räntor och utdelningarpå aktier samt inkomst av bostadsföreningar och bostadsakdebolag. Enförutsättning är dock att intäkten inte är hänförlig till ett annat inkomstslag.För fysiska personer är räntor och aktieutdelningar således i regel intäkt avkapital. Utdelningbehöver inte ske i pengar, utan kan även förekomma genom överföringar av t.exvärdepappen För utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar gäller ihuvudsak samma regler som för utdelning på svenska aktien Enandelsägare i en aktiefond är skattskyldig för utdelning från fonden på samma sätt som för aktieutdelning. För avkastningsfonder gäller dessutom att vinst eller förlust vid avyttring av andel genom försäljning eller inlösen skall behandlas som ränta och således beskattas i inkomstslaget 401 26Riksdagen 1989/90. Nr 110 Del 1 Någonallmän definition av begreppet ränta finns inte i skattelagstiftningen ochbegreppet är inte helt entydigt. Som ränta behandlas t.ex. avkastning-inkl.kursvinster och kursföriuster-på bankcertifikat, statsskuldväxlar ochskattkammarväxlan Motsvarande gäller enligt praxis för s.k. indextillägg somutgör kompensation för penningvärdets fall. Även kapitalrabatter beskattasenligt praxis som ränta. Fno.m.1989 års taxering gäller med vissa undantag skattefrihet för räntorunderstigande 100 kn på konton i banker och andra kreditinstitut. Föraktieägare i fåmansföretag föreslås särregler som jag återkommer till (avsnift6.8). Mittförslag: Ett tak för full avdragsrätt införs för ränteutgiften Ränteutgifterfår dras av fullt ut mot ränteinkomsten Om utgifterna överstiger inkomsternafår överskjutande del dras av utan begränsningar upp till ett belopp av 100 000kn För barn och ungdomar samt för dödsbo som behandlas somhandelsbolag är beloppsgränsen 10 000 kn Ränteutgifter som skjuter över dennagräns är avdragsgilla dll . RINK:sförslag: Ett avdragstak på 100 000 kn införs för ränteutgiften Ränteutgifterdärutöver är inte avdragsgilla. Remissinstanserna:Remissopinionen är blandad. Till de positivt inställda instanserna hör HSB, PROoch TCO. Bl.a. plan- och bostadsverket är i princip positiv till förslaget menanser att taket kan behöva höjas. Näringslivets organisationer är genomgåendestarkt kritiska till ett bruttoavdragstak. Organisationerna anser bl.a. attriskkapitalförsörjningen försämras och pekar på olika möjligheter tillskatteanpassning. Som alternativ förordas bl.a. ett tak för skattereduktion pågrund av underskott i kapital. Flera remissinstanser anser att avdragstaketbör räknas upp för inflationen. Kammarrätterna i och samtriksgätdskontoret avstyrker förslaget. anför att taketstillämpning på reaförluster utgör ett direkt hinder för strävandena att breddaplaceringsbasen för statspappen ifrågasätter om inte förslagetinnehåller så många olägenheter att ett tak för avdragsgillt underskott iinkomstslaget kapital är att föredra. RSV ifrågasätter behovet av ettavdragstak mot bakgrund av att ränteutgifternas värde begränsas till . RSVpekar också på olika kontrollproblem och möjligheter till kringgående avreglerna. Enligt RSV m.fl. krävs undantagsregler för barn som ärver en belånadfastighet. Skälen för mitt förslag: En grundtanke i förslaget tillnytt skattesystem är att lånefinansierad konsumtion inte skall främjas.Reglerna skall vidare motverka skattekrediter genom lånefinansieradeplaceringar som ger en låg löpande avkastning. Dessa mål måste emellertidvägas mot de bostadspolitiska målen om rimliga bostadskostnaden Den föreslagnastatliga proportionella skattesatsen om för kapitalinkomster är i sigägnad att minska det skattemässiga värdet av underskottsavdrag. Denna effektmotverkas dock i viss utsträckning av de sänkta skattesatserna. Det nyasammanslagna inkomst- Prop. 1989/90:110 slaget kapital för också med sig ettvidgat utrymme för avdrag. RINK har mot denna bakgrund framhållit att det avfördelningspolitiska skäl samt för att förebygga skattekrediter ochskatteplanering bör finnas avdragsbegränsningar för ränteutgiften Jag delardenna bedömning. En annan ordning skulle ge alltför stora möjligheter tillskattekrediter och annan skatteplanering genom upplåning. Vid valet av metodför att åstadkomma en sådan begränsning bör man eftersträva en lösning som ärbåde enkel och effek-dv. Av förenklingsskäl bör det nuvarande systemet medunderlagsberäkning för tilläggsbelopp överges. Avdragsbegränsningen bör såledesåstadkommas genom åtgärder inom det nya inkomstslaget kapital. Det är särskilt angeläget att avdragsbegränsningenutformas så att ränteutgifter för boende och liknande ändamål kan finansieraspå ett rimligt sätt. Åtskilliga remissinstanser har kritiserat RINK:s förslagdll avdragstak och framhållit att förslaget kan få oskäliga effekten Det finns,enligt min mening, visst fog för sädana farhågor Utredningsförslaget bör därförmodifieras på följande sätt. Jag föreslår att ränteutgifter först och främst skall fåkvittas fullt ut mot ränteinkomsten Om ränteutgifterna är större änränteinkomsterna får skillnaden dras av i sin helhet upp till ett belopp om100 000 kn För barn och ungdomar samt för dödsbo som behandlas somhandelsbolag är beloppsgränsen 10 000 kn De ränteutgifter som inte ryms underbeloppsgränsen är avdragsgilla till . Uppkommer det därvid ett underskotti inkomstslaget beaktas det, som tidigare redovisats, genom en 30-procentigskattereduktion (avsnitt 6.2.1). Höjda beloppsgränser för avdragsbegränsningen föreslåsdels för ägare till fåmansföretag, dels för näringsidkare som skall ta upp etts.k. Dessa frågor behandlas senare (avsnitt 6.8.4resp. Den föreslagna ränteavdragsbegränsningen innebär enligtmin mening en rimlig avvägning mellan önskemålet att förebygga skatteplaneringoch behovet att medge en skattelättnad för ränteutgiften Förslaget innebärt.ex. att det inte krävs undantagsregler för barn som ärver en belånadfastighet eftersom avdragsrätten endast delvis är begränsad när beloppsgränsen10 000 kn överskrids. Gränsdragningen mellan ränta resp. utdelning och reavinstbör i huvudsak göras efter de principer som gäller nu (jfr avsnitt 6.6.1). Somkommer att framgå senare (avsnitt 6.5.5) föreslår jag dock att löpandeavkastning på alla finansiella instrument som skall beskattas som aktierbehandlas som utdelning. Reaförluster vid avyttring av marknadsnoterade skuldebrevi svenska kronor bör behandlas som ränteutgifter (avsnitt 6.6.3). Reavinsterpå sådana fordringar skall på motsvarande sätt behandlas som ränteinkomstenSåväl förlusterna som vinsterna kommer därför att omfattas av de föreslagna ränteavdragsbegränsningarna.Även nämnda räntefördelning för näringsidkare bör räknas med när reglernaom avdragsbegränsning tillämpas (avsnift 8.10.2). Tomträttsavgäld likställs med ränta och omfattas alltså avavdragsbegräns- Detsamma gällerkostnad för förtida inlösen av lån (avsnitt 6.7.1). När det är fråga om räntorför vilka utgår räntebidrag eller annat liknande stöd bör endast nettoräntanräknas med i det belopp som berörs av ränteavdragstaket (förslaget till 19 SKL näst sista ledet). Däremot skall självfallet,på samma sätt som vid utdelning, fullt avdrag medges från ränteinkomster fördirekta omkostnader för att förvärva dessa intäkten De nya bestämmelserna ombegränsningar i avdragsrätten för räntor finns i förslaget till 3 S 2 mom.andra stycket SIL. Mittförslag: Avdrag medges alltjämt för förvaltningskostnader endast i den mån deöverstiger 1 000 kn RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks över lag. Kammarrätten i och SvenskaRevisorsamfundet SRS anser att bankgarantiavgifter bör få dras av som förvaltningskostnadresp. Skälenför mitt förslag: Från intäkt av kapital får enligt 39 S 1 mom. första stycketKL avdrag göras bl.a. för förvaltningskostnaden För fysiska personer medgesenligt andra stycket samma moment sådant avdrag endast till den del kostnadernaunder beskattningsåret överstiger 1 000 kn Jaganser i likhet med RINK och remissinstanserna att rätten till avdrag förförvaltningskostnader bör kvarstå. Eftersomsådana kostnader inte är avdragsgilla i inkomstslaget annan fastighet är t.ex.aviseringsavgifter för räntebetalningar på lån som nedlagts i fastighet inteavdragsgilla . I det utvidgade nya inkomstslaget kapital blirkostnaderna däremot avdragsgilla. Någon egentlig förändring av begreppetförvaltningskostnad är emellertid inte avsedd. Bankgarantiavgifterhar i praxis ansetts varken utgöra förvaltningskostnad eller ränta. Enligt minmening finns det inte skäl att frångå denna praxis. Reglernaom avdrag för förvaltningskostnader finns i förslaget till 3§ 2 mom. femte stycketSIL. Den nya regeln får en ändrad utformning eftersom stiftelser, föreningarm.fl. i det nya skattesystemet beskattas endast i inkomstslagetnäringsverksamhet. Mitt förslag:Ränta på allemanssparande och bonusränta på ungdomsbosparande beskattas med enskattesats på . RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Remissutfallet är blandat. TCO tillstyrker förslaget som enligt organisationenbör gälla på och även omfatta andra former av bosparande. anser att ränta på "gamla" andelari en allemansfond bör vara skattefri. Bl.a. LO anser att skattesatsen är förlåg. Skälen förmitt förslag: Mitt förslag till en ny enhetlig skattesats på omfattar allakapitalinkomsten Efter denna sänkning av skattesatsen finns sammaskäl att behålla den nuvarande skattefriheten för allemanssparandet. Detallmänna intresset att främja hushållens sparande talar dock för att dennasparform även i fortsättningen bör vara gynnad vid beskattningen. Enligt minmening är en beskattning av allemanssparandet en lämplig avvägningmellan å ena sidan intresset av likformighet och å andra sidan intresset attöka sparandet. Ett sådant skatteuttag uppnås enklast genom att två tredjedelarav räntan beskattas med den 30-procentiga skattesatsen. Jag föreslår atträntan på medel insatta på allemanssparkonto görs skattepliktig fno.m. den 1januari 1991. Det krävs därför inte några särskilda övergångsregler förbeskattningen av den löpande avkastningen. Avneutralitetsskäl föreslår jag samma behandling för den s.k. bonusräntan enligtlagen (1988:846) om ungdomsbosparande. Denna ränta som ärskattefri skall således också beskattas . Mittförslag föranleder ändringar i 2 och 3 SS i lagen (1988:847) om skattelättnaderför allemanssparande och ungdomsbosparande. Jag vill idetta sammanhang också framhålla att särskilt gynnsamma reavinstreglerföreslås för andelar i allemansfonder (avsnitt 6.5.5). Endast två tredjedelarav vinsten är skattepliktig. Som anskaffningsvärde för andelar förvärvade föreden gäller marknadsvärdet . När detgäller äldre sparande i s.k. aktiesparfond regleras skattelättnader för"gamla" insättningar i lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformen Denna lag föreslås nu bli upphävd (jfr avsnitt 8.8.1). Deförmånliga reglerna för beräkning av anskaffningsvärdet på andelar somförvärvats före skall dock alltjämt kvarstå. 6.3.5 Avkastning på sparobligationer m.m. Mittförslag: Hela avkastningen på sparobligationer likställs med ränta ochbeskattas enligt kontantprincipen. RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Förslaget lämnas över lag utan erinran. Skälen förmitt förslag: Sparobligationer ges ut av staten och får endast innehas avfysiska personen tas upp dll beskattning med ett belopp som motsvararökningen av inlösenvärdet. Räntan skall således beskattas även omobligadonerna inte lösts in och någon ränteutbetalning inte skett. Sparpremiesom helt eller delvis bekostas av staten är skattefri enligt 1 S lagen(1972:128) om skattefrihet vid premiering av sparande. Detsamma gäller förbonus som läggs till räntan. Jag delar RINK:s bedömning att hela avkastningen påsvenska statens sparobligationer bör görasskattepliktig av neutralitets- och likformighets- Prop. 1989/90:110 skäl.Jag föreslår därför att lagen (1972:128) om skattefrihet vid premiering avsparande upphävs. Lagen bör dock fortfarande tillämpas i fråga om bonus påsparobligationer som har getts ut före . Förordningen(1960:659) angående beskattning av ränta å svenska statens sparobligationerföreslås upphävd. Som jag tidigare nämnt föreslår jag att det s.k. sparavdragetskall slopas (avsnitt 6.2.2). Syftet med den löpande beskattningen av räntorenligt den här aktuella förordningen är att de skattskyldiga skallkunna utnyttja sitt sparavdrag. Slopas avdraget behövs således inteförordningen av denna anledning. I övrigt har jag föreslagit att det inte skallgenomföras någon belöpandeprincip för beskattning av räntor m.m. (avsnitt6.2.6). RINKhar föreslagit att vinster på premieobUgationer skall beskattas som ränta.Detsamma har föreslagits i fråga om vinster vid dragningar i av banker ochsparkassor anordnade vinstsparsystem. Den särskilda lotteri vinstskatten förvinster i vinstsparande skulle därvid avskaffas. 1ett senare sammanhang behandlar jag frågan om beskattning av vinster påpremieobligationer (avsnitt 6.6.4). Inga ändringar i förhållande till dagensbeskattning föreslås. Det är därför inte heller motiverat med ändringar ibeskattningen av vinster i vinstsparande. 6.4 Reavinstbeskattning av fastigheter m.m. Vinstvid icke yrkesmässig avyttring av fastigheter och bostadsrätter beskattasenligt gällande rätt i inkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhet. Vinstenläggs samman med den skattskyldiges övriga inkomster och blir därigenom föremålför progressiv inkomstbeskattning. Förfastigheter beräknas vinsten med hänsyn dll prisutvecklingen underinnehavstiden. RSV fastställer särskilda omräkningstal. Också när detgäller bostadsrätter beräknas vinsten på ett sätt som kan sägas innebära ettschablonmässigt hänsynstagande till prisutvecklingen . Ifråga om schablontaxerade fastigheter och jordbruksfastigheter kan denskattskyldige under särskilda förutsättningar medges uppskov med beskattningen. Idet följande presenteras förslaget avseende beskattningen av vinst vidavyttring av fastigheter och bostadsrätten Förslaget innebär en övergång nominell vinstberäkningsmetod och att möjligheterna till uppskov slopas.Mitt förslag innebär att vinst vid avyttring av fastigheter och bostadsrätterskall tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Detsamma gäUer - tillskillnad mot vad RINK föreslagit - vinst som uppkommit vid avyttring av fysiskapersoners näringsfastigheter och bostadsrätter i näringsverksamhet. Denya reavinstreglerna avseende fastigheter och bostadsrätter finns i 25 och 26SS SIL. 6.4.2 Gällande rätt Prop. Vinstvid avyttring av fastighet utgörs enligt nuvarande regler av skillnaden mellanförsäljningspriset - minskat med eventuella försäljningskostnader -och det s.k.omkostnadsbeloppet. I förekommande fall skall omkostnadsbeloppet reduceras medvärdeminsknings-, substansminsknings- och skogsavdrag samt uppskovsbelopp. Omkostnadsbeloppetbestår av ingångsvärdet, eventuella förbättringskostnader och i vissa fall ettsärskilt fast tillägg. Ingångsvärdetutgörs enligt huvudregeln av inköpspriset. Alternativregler kan användas vidbl.a. I dessa fall kan man använda på visst sätt uppräknadetaxeringsvärden. Om den sålda fastigheten förvärvats genom arv, testamente,gåva eller bodelning utgörs ingångsvärdet av den förre innehavarensingångsvärde. Med förbättringskostnader avses kostnader för ny-, till- ellerombyggnad av en fasdghet. Hit räknas också reparadoner på schablontaxeradefasdgheter under förutsättning att fastigheten därigenom befinner sig i ettbättre skick vid avyttringen än vid förvärvet. Förbättringskostnader och s.k.värdehöjande reparadoner får dock endast dras av kostnaderna haruppgått dll minst 3 000 kn Förinnehav medges - under förutsättning att denavyttrade fastigheten omfattat en bostadsbyggnad - ett avdrag på 3 000 kn förvarje påbörjat kalenderår under vilket byggnaden använts för bostadsändamål. Ingångsvärdet- oavsett vilken metod som använts för dess beräkning -liksomförbäftringskostnader skall indexuppräknas med hänsyn till inflado-nen förutomunder . Uppräkning får dock inte ske så att förlustuppkommen Konsekvensen är att en snabb prisökning leder dll en skattepliktigvinst, en måttlig prisökning ger varken vinst eller föriust medan nominellaprisfall ger en mot andra reavinster avdragsgill reaförlust. Omkostnadsbeloppetskall minskas med ddigare medgivna värdeminskningsavdrag som belöper på tidenföre avyttringen. Värdeminskningsavdrag på byggnader inkl. maskinell utrustningbeaktas endast om de uppgår dll minst 3 000 kn . Också värdeminskningsavdragskall indexuppräknas och uppräkningen skall ske med utgångspunkt från detfjärde året då kostnaden lades ned. Undervissa förutsättningar kan den skattskyldige medges uppskov med beskattningen avvinst vid avyftring av en schablontaxerad fastighet eller en jordbruksfasdghet.Kraven för aft uppskov skall kunna medges är att den skattskyldige varit bosattpå fastigheten i minst tre av ,- ' aft enersäftningsfastighet anskaffats från avyttringen samt att denskattepliktiga vinsten uppgår dll . Uppskovetär i förekommande fall preliminärt i avvaktan på att ersätt-ningsfasdghet skallanskaffas. Den skattskyldige måste då lämna bankgaranti för uppskovsbeloppet. Närersättningsfastighet anskaffats medges ett s.k. definitivt uppskov. Vid försäljning av ersättningsfastigheten minskas omkostnadsbeloppet för er- .qj sättningsfastigheten meduppskovsbeloppet, omräknat med hänsyn dll infla- Prop. 1989/90:110 tionen.Innebörden av detta är att uppkommen reavinst beskattas först när den sistaersättningsfastigheten avyttrats. Därtillfinns särskilda regler om s.k. tidigareläggning som innebär att anskaffningsvärdetför ersättningsfastigheten får uppräknas från och med det första innehavsåretom uppräkning ej skett för den ursprungliga fasdgheten . Omfastigheten byter ägare genom ett benefikt fång övergår uppskovet till den nyeägaren. Ocksånär det gäller bostadsrätter är utgångspunkten för reavinstberäkningen attförsäljningspriset - efter avdrag för försäljningskostnader - skall minskas medförbättringskostnader och ett särskilt beräknat ingångsvärde. Hänsyn tas ocksåtill föreningens fonder samt till gjorda kapitaltillskott. Utgårutöver det avtalade försäljningspriset särskild ersättning för viss lägenhetsutrustning,t.ex. spis, kyl- eller frysskåp, skall ersättningen räknas in iförsäljningspriset. Vidare gäller att om köparen lämnar särskild ersättning dllsäljaren för hans andel i en inre reparationsfond eller en liknande fond skallersättningen inte räknas in i vederlaget. Om någon sådan särskild ersättninginte utgått skall i stället dras av ett belopp motsvarande den del av fondeneller fonderna som vid avyttringen belöper på bostadsrätten. Ingångsvärdetutgörs av inköpspriset och i förekommande fall ersättning som lämnats särskiltför sådan lägenhetsutrustning som nämnts. Upplåtelse- ochinträdeskostnader som betalats till föreningen i samband med dess bildandeingår också i ingångsvärdet. Vid beräkning av ingångsvärdet behandlasbehållning på inre reparationsfond eller annan liknande fond på samma sätt somvid beräkning av försäljningspriset. Harbostadsrätten förvärvats skall den anses förvärvad den 1 januari1974 (den s.k. stickdagen). Som ingångsvärde får i sådana fall användas 150 %av bostadsrättens andel av föreningens behållna förmögenhet nämnda dag. Somförbättringskostnad räknas kostnader som den skattskyldige lagt ned påförbättringsarbeten i lägenheten. Detsamma gäller kostnader han lagt ned pålägenheten avseende reparadon och underhåll i den mån lägenheten därigenom är ibättre skick än vid förvärvet. Kostnader som lagts ned ett visst år räknas somförbättringskostnader endast under förutsättning att de uppgår till minst 2 000kr. Kostnader som lagts ned före stickdagen beaktas ej. Kapitaltillskottsom lämnats till föreningen under innehavsdden är avdragsgilla om de varitavsedda att användas för amortering av lån eller för finansiering avförbättringsarbeten på fasdgheten. Kapitaltillskott som lämnats förestickdagen får ej dras av. De avdragsgilla tillskotten för amorteringar skalldock alldd anses uppgå till 1000 kn per påbörjat innehavsår efter stickdagen. Förbostadsrätt beräknas den skattepliktiga vinsten som en med innehavs tiden sjunkande andel av den nominella vinsten. Om bostadsrätten innehafts . mindre än , 2 är menmindre än eller men mindre än skall , resp. avvinsten anses som skattepliktig reaUsationsvinst. Vid innehavstider på fyra åreller mer är av vinsten skattepliktig. Regler om uppskov finns inte. Encentral utgångspunkt för förslagen är att kapitalbeskattningen skall göraslikformig samt att reglerna skall förenklas och göras enhetliga i största möjligautsträckning. Mot den bakgrunden framstår det som angeläget att reglernaavseende olika former av fastigheter och för bostadsrätter - så långt det ärmöjligt - blir enhetliga. Enkla och enhetliga regler är också vikdgt eftersomett stort antal skattskyldiga berörs av dem. Vadnu sagts kräver genomgripande förändringar jämfört med nuvarande regler förreavinstbeskattning av fastigheter och bostadsrätten Mina förslag i dessahänseenden redovisas i det följande.