prop · GD0392 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:92 om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokolletden 15 febmari 1990 för de ålgärder och de ändamål som framgår avföredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås atl del i skollagen (1985:1100) förs in beslämmelser omgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar. Det föreslås allspeciellt anpassad gymnasieutbildning, kombinerad med särskilda omvårdnadsinsatseri form av boende i elevhem, omvårdnad i boendel och habilitering, skall kunnaanordnas i gymnasieskolan i de kommuner som regeringen bestämmer. Förnärvarande finns det underlag för att anordna specialanpassad utbildning inorra planeringsregionen, utöver den som redan finns i och . Vidareföreslås att svårt rörelsehindrade ungdomarges rätt enligt skollagen att få specialanpassadutbildning i gymnasieskola efter den obligatoriska skolgångens slut. Denna rättskall gälla intill utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller 21år, eller om del behövs för atl avsluta påbörjad utbildning, t. o.m. vårterminen det år eleven fyller . Frågorom intagning till specialanpassad utbildning i gymnasieskola skall avgöras aven nyinrättad särskild nämnd. Nämndens beslut skall kunna överklagas tillkammarrätt. Kostnadernaför boende i elevhem, omvårdnad i boendel och den habilitering som elevenbehöver för att kunna gå i skolan, skall täckas av statsbidrag via anslag . Elev som bor i elevhem i anslutning till sådanskola, skall betala skälig avgift för kost och logi. /91 beräknas för vårdartjänst åt studerande med svårarörelsehinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor, ett medelsbehov av40092000 kr. För omvårdnadsinsatser i anslutning lill gym- 1 1989/90. nasieskolor med specialanpassadutbildning för svårt rörelsehindrade elever . 1989/90:92 beräknas39086000 kr. Vidare beräknas kostnaden för nämndens för vårdartjänst kansli lik4539000 kr. föreslås i enlighet härmed under förslagsanslaget Nämndenför vårdartjänst anvisa medel med . Denya bestämmelsema i skollagen om gymnasieskolutbildning för svårt rörelsehindradeungdomar föreslås träda i kraft . Del nya inlagningsförfarandetskall tillämpas första gången för elever som las in lill . Detföreslagna statsbidraget för finansieringen av boendet i elevhem, övrigaomvårdnadsinsatser och habilitering vid den specialanpassade utbildningen skallkunna ges fr. o. m. för elever som då går i sådan utbildning. Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenomföreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) dels all 1 kap. 7 § och 5 kap. 7 §skall ha följande lydelse, dels atl del i lagen skall införas sex nyaparagrafer, 1 kap. 5 a §, 3 kap. 19a §, 5 kap. 5 a §, 12 a § och 14 a § samt 12kap. 10 §, av följande lydelse. För svårt rörelsehindrade ungdomar får de kommuner, som regeringenbestämmer, i sin gymnasieskola anordna .speciedi anpassad utbildning(gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning). 7§1 denna lag avses med deloffentliga skolväsendet , gymnasieskolan, särskolan, specialskolanoch sameskolan, friståendeskola en skola för vil- fristående skola en skola för vil ken en fysisk eller enskild juridisk ken en fysisk eller enskild juridisk person är huvudman. person är huvudman, svårt rörelsehindrad den som på grund av ett rörelsehinder eller, omäven annal funktionshinder föreligger, sitt samlade handikapp inte kan följareguljär studiegång i gymnasieskolan och som för alt kunna genomföragymnasiala studier behöver tillgång lill en gymnasieskola med Rh-anpassadutbildning och särskilda omvårdnadsinsatser i form av boende i elevhem, omvårdnadi boendel och habilitering. Ungdomar som är svårt rörelsehindrade har rätt alt efter fullgjord.skolplikt få utbildning i en sådan gymnasieskola med Rh-anpassad utbildningsom avses i 1 kap. 5 a § intid utgången av vårterminen det kalenderår dåeleven fyller . Omen elev har påbörjat utbild ning i en gymnasieskola med Rh- anpassad utbildning före utgången av vårterminen det kalenderår då 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. han fyller , skall han beredas möjlighet att fortsättautbildningen lill utgången av vårterminen det kalenderår då han Jyder ,om det behövs för att slutföra utbildningen. I fråga om gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning som avses i 1 kap.5 a§ skall för den specieUt anpassade utbildningen hela riket utgöraelevområde. Densom är bosatt i riket och uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt imån av plats få utbildning i gymnasieskolan, om inte annat följer avföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Föreskrifterom behörighetsvillkor och om urval bland inlrädessökande meddelas av regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer. Föreskrifter om svårt rörelsehindrade ungdomars rätt tid utbildning igymnasieskolan finns i 3 kap. 19a§. Frågor om intagning tid Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasieskoloroch andra frågor om rätt tid sådan utbildning enligt 3 kap. 19 a § prövas av ensärskild nämnd, gemensam för sådana gymnasieskolor. Nämnden skall ha minst sju och högst elva ledamöter. Bland dessa skadfinnas företrädare för gymnasieskolan och , för ,för sådana länsskol-nämnder som svarar för regional samverkan ifråga omundervisning för elever med handikapp samt för . Nämndens beslut i fråga om intagning eller i övrigt om rätt tdl utbildningfår överklagas endast av den som begärt utbildningen. Beslutet överklagas hos kammmarrälien.Ett beslut får dock inte överklagas såvitt det gäller placering vid viss gymnasieskola. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Avgifter får inte tas utför insatser för omvårdnad i boendet och habiliteringsom tillhandahålls av staten, kommun eller landstingskommun i anslutning tidgymnasieskola med Rh-anpassad utbildning. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifterom svårt rörelsehindrade elevers utbildning i gymnasieskola med Rh-anpassadutbildning som avses i 1 kap. 5 a§. I sådana föreskrifter får undantag görasfrån de allmänna regler om gymnasieskola som finns i denna lag. Dennalag träder i krafl och tillämpas i fråga om den som sökteller las in lill Rh-anpassad utbildning i gymnasieskola från och . Utdragur protokok vid regeringssammanträde den 15 febmari 1990 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, Proposition om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeungdomar Efterbemyndigande av regeringen tillkallade jag en kommitté för atl kartläggaoch analysera insatser för funktionshindrade inom samt inom habilileringenoch rehabiliteringen (dir. 1988:53). Utredningen antog namnet 1989 årshandikapputredning. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1988:65) fickutredningen i uppdrag att utreda frågor om svårt rörelsehindrade ungdomarsgymnasiestudier. budgetproposition (1988/89:100 bil.7) anmäldes att regeringen gett1989 års handikapputredning i uppdrag att utreda och lämna förslag omgymnasieutbildning, omvårdnad och habilitering för svårt rörelsehindradeelever i gymnasieskolan. Vidriksdagsbehandlingen av budgetpropositionen avstyrkte socialutskottet fyramotioner som avsåg statens ansvar och kostnadsansvar för rörelsehindradeungdomars gymnasiestudier. Likaså avstyrkte utskottet en motion om allriksdagen skulle anvisa ett i förhållande till regeringens förslag förhöjtbelopp avseende omvårdnad och habilitering för svårt rörelsehindradegymnasieelever. Utskottet, som konstaterade (1988/89: SoU 19) atl frågan om ansvarelför gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar skulle behandlas medförtur av handikapputredning, ansåg att kommitténs arbete bordeavvaktas innan övervägde något initiativ i frågan. Till utskollsullålandelvar fogade ett antal reservationer. Vidriksdagens behandling av frågan bifölls (rskr. 1988/89:217) en reservation medföljande lydelse. Enbetydligt mindre andel av de svårt rörelsehindrade ungdomama än av andraungdomar genomgår gymnasieutbildning. Ett av skälen till detta är att småkommuner finner det betungande att betala för de boende- och vårdkostnader somuppkommer, ca . per elev och år, vid gymnasium. Statenbör ha ansvaret för de svårt rörelsehindrade Vad ulskollel nu anfört bör ges regeringen /90:92 till känna. Däremotavslog en reservation med följande lydelse. Tillföljd av vad utskottet ovan anfört om alt staten bör ha ansvaret för kostnademaför svårt rörelsehindrade ungdomars gymnasiestudier bör lill anslagetG 4 utöver vad regeringen föreslagit anvisa 30000000kr. 1989års handikapputredning avlämnade delbetänkandet (SOU 1989:54) Rätttill gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar. Utredningenssammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1. En förteckning över remissinstanserna och en redovisningav deras ställningstaganden bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 2. Jaglämnar i det följande förslag som i korthet syftar till all ge svårt rörelsehindradeungdomar räll till utbildning i gymnasieskola med specialanpassad utbildning,all ge fömtsättningar all anordna ytterligare sådan utbildning vid engymnasieskola i norra planeringsregionen saml atl kostnaderna för boende ielevhem, omvårdnad i anslutning till boendet och habilitering skall täckas avstatsbidrag. Beträffande avgränsningen av begreppet svårt rörelsehindrad idelta sammanhang återkommer jag i del följande (se lagförslag och avsnitt 3.3).Jag har vid mina överväganden samrått med statsrådet . Handikappolitikensyftar lill atl förverkliga de allmänpolitiska målen även för människor som lillföljd av funktionshinder och bristfäkigheter i samhället möter betydandesvårigheter. Människor med funktionshinder skall ha möjlighet atl delta isamhällsgemenskapen och att leva på ett sätt som är likvärdigt andras. Etlförverkligande av handikappolitiken fömtsätter all alla lar ansvar för alt funktionshindradekan vara med i samhäkel på likartade vikkor. Staten, landstingskommunerna och kommunemaoch andra organisationer eller enskilda bör beakta handikappaspekterna i sin verksamhet. Ena v målsättningarna för gymnasieskolan är att alla ungdomar skakberedas plats där. Utbildningen i gymnasieskolan skall fömtom att ge godakunskaper och färdigheter också bereda för etl rikt yrkes- och vuxenliv. Ävenelever med funktionshinder bör så långt möjligt få fullgöra sin skolgång påeller nära hemorten och därmed ges möjlighet att bo kvar i sina hem underskoltiden. Detta fömtsätter att skolmiljön och undervisningen är utformade så atlde är tillgängliga förelever med funktionshinder. De svårigheter som elever medfunktionshinder möter i skolan beror ofta på brister i skolmiljön,otillräckligt pedagogiskt och socialt stöd och hård konkurrens.Här krävs anpassning av dels skolans lokaler, dels under- Prop. 1989/90:92visning, varvid också hänsyn tas till eventuellt behov av lugnare studietakt.Vidare måste också frågor om boende och omvårdnad i boendel, habiliteringsinsatser,personlig assistens m. m. lösas. Förgymnasieskolans geografiska spridning finns i gymnasieförordningen (1987:743)angiven en princip för planeringen: Fördelningen av studievägar och elevplatsermellan kommunerna skall utgå från all etl antal orter i landet (gymnasieorter)för sökande från ett för respektive gymnasieort naturligt upptagningsområde(gymnasieregion) skall kunna erbjuda etl allsidigt urval av vanliga studievägari en gymnasieskola med ortens kommun såsom huvudman (gymnasieortskommun).Gymnasieregioner bestäms av . Kommunernaoch på vissa områden landstingskommunerna är huvudmän för huvuddelen avsamhällets undervisning av barn, ungdomar och vuxna. Ett särskiljande av olika gmpperav elever i undervisningssituationen bör så långt möjligt undvikas. För vissa gmpper,som på gmnd av sina handikapp inte kan gå i den vanliga skolan, har säranordningarpå skolområdet ändå ansetts nödvändiga. Sålunda finns särskola för psykisktutvecklingsstörda (med träningsskola, grundsärskola och yrkessärskola), vanligenmed landstingskommun som huvudman. För syn-, hörsel- eller lalskadade elever pågmndskolenivå finns statliga specialskolor. Dessa skolformer regleras huvudsakligeni 6 och 7 kap. skollagen. Skollagen innehåller inga särskilda beslämmelser omutbildning på gymnasial nivå efterspecialskolan.Ulbildningefterfullgjordskolplikt byggerpå frivillighet. Del fömtsätts att även handikappade ungdomargenom särskilda åtgärder skall kunna gå i den vanliga gymnasieskolan. Fördöva och gravt hörselskadade ungdomar som är beroende av teck-enspråkigundervisning anordnas dock utbildning, på försök ochdärefter reguljärt, i kommuns gymnasieskola (prop. 1980/81:123, UbU27, rskr.333). Fr.o.m. /85 anordnas också utbildning för mindre gravthörselskadade i kommuns gymnasieskola (prop. 1983/84:27, UbU8, rskr.112). I 13 kap. gymnasieförordningen (1987:743) finns beslämmelser för dessautbildningar. Avelever med rörelsehinder har de flesta möjlighet alt fullgöra sin utbildning iden reguljära skolan utan särskilda anordningar. Del finns emellertid en gruppsvårt rörelsehindrade elever som har behov av särskilda insatser av pedagogiskoch social art för all klara sin skolgång. Förelever i gymnasieskolan, som på grund av hörsel- eller synskada, rörelsehindereller andra uttalade sludiesvårighder inte kan följa den vanligaundervisningen, finns i gymnasieförordningen (1987:743) regler omspecialklasser. Enkommun kan, enligt bestämmelserna i förordningen (1987:738) om statsbidrag tillsärskilda insatser inom skolområdet, få statsbidrag till undervisningsinsalsersom kommunen vidtar för elever med handikapp eller med andra särskilda behov i gmndskolanoch gymnasieskolan. För elever med handikapp får bidraget användas även förinsatser i anslutning till undervisningen, exempelvis personlig assistent. Landstingskommunernaskak, enligt lagen (1965:136) om elevhem för 8 vissarörelsehindrade bam m.fl., sörja för atl rörelsehindrade eller eljest Prop.1989/90:92 fysiskthandikappade barn, som behöver inackordering för att kunna delta iförskola eller i grundskoleundervisning, erhåller inackordering i särskilt elevhemsamt erforderlig vård. Elevhem finns i anslutning tillregionala habiliteringscenlra i , /, , Förregional samverkan i fråga om undervisning för elever med handikapp är landetindelat i fem regioner, med en planeringsberedning knuten lill en länsskolnämndi resp. region (SFS 1984:75). Beredningarnas uppgift är atl samordna insatsernainom varje region för elever med handikapp i vissa skolformer och i övrigtplanera så att befintliga resurser utnyttjas på bästa sätt. Vid länsskolnämndernapå resp. huvudort finns en handikappkonsulent med uppgift att samordnahandikappåtgärderna inom regionen och ute i länen i övrigl särskild tjänst somkonsulent för rörelsehindrade elever. År1964 startade en försöksverksamhet med viss gymnasial utbildning för rörelsehindradeelever vid Norrbackainstilulet i . anordnades en fullständiggymnasial skola av rikskaraklär vid institutet. För den pedagogiskaverksamheten svarade kommun, medan dåvarande styrelsen för vårdartjänstvar huvudman för omvårdnadsverksamheten. Enutflyttning av verksamheten påbörjades då försöksverksamhet medgymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappadestartade vid gymnasium i . Försöksverksamheten grundadesig på avtal mellan staten och . Genom avtalet åtog sigkommunen att som försöksverksamhet bedriva gymnasieutbildning för ca 20 svårtrörelsehindrade elever från hela landet. Efterriksdagsbeslut med anledning av förslag i propositionen (1983/84:27) omåtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. (UbU8, rskr.112) skapades genom indelning av landet i fem regioner och inrättande avplaneringsberedningar i dessa bättre förutsättningar för regional samverkanför i första hand barn och ungdomar med olika former av handikapp. Därigenomskulle möjligheterna öka att på flera platser än i få specialanpassadgymnasial utbildning för rörelsehindrade. Försöksverksamheten med särskildaanordningar för riksrekryterande utbildning för svårt rörelsehindrade m. fl.vid Skärholmensgymnasium upphörde därför med utgången a v . Ingethinder förelåg dock för alt elever från hela landet skulle kunna tas in iSkärholmens gymnasium som ett resultat av samarbete inom och mellan regionerna. Dåvarandestyrelsen för vårdartjänst svarade för att de elever som behövde bostad ochpersonlig omvårdnad fick detta i anslutning till skolan. uppdrogregeringen åt statens förhandlingsnämnd att la upp förhandlingarom alt överföraverksamheten med omvårdnad åt svårt handikappade elever vid Skärholmensgymnasium till landstingskommun. Ipropositionen (1983/84:27) om åtgärder för elever med handikapp i dd allmännaskolväsendet m. m. föreslogs att medel för omvårdnad m. m. ti /90. för de rörelsehindradeeleverna vid gymnasium skulle dispo- Prop. 1989/90:92 neras avstyrelsen för vårdartjänst i avvaktan på förhandlingar om kommunaltövertagande av verksamheten. beslutade i enlighet med förslaget (UbU8,rskr. Fram lill svarade staten för finansieringen av elevhem ochpersonlig omvårdnad. Idecember 1986 uppdrog regeringen, på förslag av statens förhandlingsnämnd, ålstyrelsen för vårdartjänst att fr.o.m. tills vidare iavvaktan på att slutlig överenskommelse kunde träffas debilera berördalandstingskommuner och primärkommuner kostnaden för omvårdnad och därmedsammanhängande verksamhet för svårt rörelsehindrade elever vid Skärholmensgymnasium. Hemkommunen skulle därvid betala och hemlandstingskommunen 40%av omvårdnads-kostnaden. Departementschefen tillkännagav detta i 1987 årsbudgetproposition (1986/87:100 bil.7). Socialutskotlel anförde följande(1986/87: SoU 18). Enligtutskottels uppfattning åvilar det ekonomiska ansvaret för omvårdnaden om derörelsehindrade ungdomarna under deras gymnasieskolgång principdlt vederbörandeprimär- och landstingskommuner. Staten måste emellertid vara beredd all svaraför att den begränsade grupp det här är fråga om verkligen kan erbjudas enfungerande gymnasieskolgång. De av dessa ungdomar som vill studera vidare måstedå garanteras den omvårdnad som är en förutsättning för atl de skall kunnafullfölja sina studier. Deras möjligheter får inte vara beroende av hemortskommun.Statens ansvar för dessa ungdomars möjligheter till gymnasiestudier bör slåsfast. Enligt vad ulskollel inhämtat pågår fortfarande förhandlingar mellan statensförhandlingsnämnd och om hur kostnaden förelevernas omvårdnad skall fördelas. Utskottet vill understryka allförhandlingarna om kostnadsfördelningen därför bör bedrivas med inriktning påall frågan måste bringas till en skyndsam lösning. 1 avvaktan härpå harutskottet ingen erinran mol att berörda kommuner och landstingskommunerdebiteras en preliminär avgift i enlighet med vad som anförts ibudgetpropositionen. Riksdagenbiföll (rskr. 1986/87:173) vad utskottet hemstäkt. Höstterminen1989 var antalet inskrivna rörelsehindrade elever vid gymnasium 50,varav 19 elever bodde på elevhem i anslutning till skolan. *A ngereds gymnasium Verksamhetenmed gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever vid gymnasiumhar sitt ursprung i den habiliteringsverksamhet som bedrivits vidanläggningen i av Stiftelsen . Habilileringsverksamhelenkom även att omfatta skolverksamhet för rörelsehindrade barnoch ungdomar, varvid allmänna skolstyrelse åtog sig huvudmannaskapetför utbildningen. fanns hären gymnasieskola. överflyttadesgymnasieskolan från till Ange reds gymnasium i . De rörelsehindrade eleverna vid skolan är i 10 huvudsak hemmahörande inomden västra planeringsregionen. är huvudman förskolverksamheten medan Stiftelsen är huvudman för densociala omvårdnaden och habilileringen. Stiftelsen debiterar sedan den 1januari 1987 elevemas hemkommuner och hemlandstingskommuner kostnaden för dessaverksamheter efler samma principer som gäller för . Höstterminen 1989omfattade verksamheten 18 elever, varav 12 elever bodde på elevhem. 3.1 Gymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade Mitt förslag:Åtgärder vidtas så att speciellt anpassad utbildning kombinerad med boende ielevhem, omvårdnad i boendel och habilitering säkerställs för svårtrörelsehindrade ungdomar vid några gymnasieskolor. I skollagen (1985:1100) försin ett bemyndigande för regeringen all bestämma vilka kommuner som får anordnasådan utbildning i sin gymnasieskola. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Fleraremissinstanser framhåller betydelsen av att svårt rörelsehindrade ungdomar gesmöjlighet lill gymnasieutbildning på hemorten eller i dess närhet. Ingeninstans ifrågasätter emellertid att det också behövs gymnasieskolor med specialanpassadutbildning. Skälen för mitt förslag:Begreppet handikapp har alltmer kommit all uppfattas som brister i delomgivande samhället och inte som tidigare som en egenskap hos individen.Detta synsätt skall prägla de åtgärder som vidtas inom handikappolitiken. Enrad orsaker till handikapp kan undanröjas genom att samhället görstillgängligt för människor med funktionshinder. Som jag tidigare redovisatsyftar handikappolitiken till all förverkliga de allmänpolitiska målen ävenför människor med funktionshinder. Mol den bakgmnden är det inte baranaturligt, ulan en självklar utgångspunkt alt bam och ungdomar medfunktionshinder bör ges förutsättningar all gå i gmndskolan ellergymnasieskolan i del upptagningsområde där de normalt hör hemma. Detta fömtsätteremdlertid att skolans huvudmän anpassar lokaler, undervisning och läromedelockså efter de handikappade elevemas behov. Många elever i dagens samhällebehöver av skilda orsaker särskilt pedagogiskt stöd för alt kunna följaundervisningen. Olika handi-kappgmpper behöver också från skilda utgångspunkteren speciellt anpassad undervisningssituation. För all ge elever med funktionshinderadekvat undervisning krävs bl. a. att lärare har kunskap om vad funktionshinderinnebär och vad det betyder för elevens utveckling och möjligheter all följa undervisningen.Också skolans personal i övrigt behöver kunna sälta sig in i de rörelsehindradeelevemas svårigheter och ge erforderligt stöd. Som jag tidigare nämnt lämnas ellsärskilt statsbidrag till kommunernas undervis- ningsinsatser för elevermed handikapp eller med andra särskilda behov. Numerafullföljer elever med funktionshinder i allmänhet sina studier i gymnasieskolapå den egna gymnasieorten. Del finns emellertid ell mindre antal ca 20 perårskull svårt rörelsehindrade ungdomar som har behov av så stora ochsamordnade resurser och personal med speciell kompelens vad gäker utbildningoch habilitering, all del inte är praktiskt möjligt all anordna detta på denegna gymnasieorten. Med hänsyn lill all denna gmpp endast omfattar ett fåtalelever i en gymnasieregion, har del visat sig svårt atl på nivåtillgodose deras behov av anpassad utbildning, social service och habilitering.Del har också visat sig svårt all ute i kommunema skapa och vidmakthållaerforderlig kunskap och kompelens på detta område. För denna elevgmpp behövssåledes gymnasieutbildning i skolor med stora upptagningsområden och särskildaresurser. Jaganser därför all del för gmppen svårt rörelsehindrade elever bör finnas speciektanpassad utbildning vid några gymnasieskolor som är anordnade efler dessaelevers särskilda behov av utbildning och boende, personlig omvårdnad och habilitering.Målet för verksamheten vid sådan anordnad utbildning bör vara delsamma som vidgymnasieskolor i övrigt, dvs. all ge elevema kunskaper och alt utveckla derasfärdigheter. Utbildningen bör också vara så upplagd alt den förberedereleverna för vidare studier och yrkesliv samt medverkar till deras sociala ochpersonliga utveckling. Del är här frågan om elever med kompliceradefunktionshinder rörelsehinder regelmässigt i kombination med annatfunktionshinder för vilka det vardagliga livet och olika former avbehandling och habilitering lar mycket lid och krafl i anspråk.