prop · GD03141 · 1989-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen presenterade ettförslag om inrättandet av ett nordiskt miljöfinansieringsbolag för att främjainvesteringar av nordiskt miljöintresse i . Förslaget, som innefattaren överenskommelse om upprättande av bolaget och stadgar för detta, har anmältsi budgetpropositionen 1990 (prop. 1989/90:100, bil. 16 sid. 10). ställde sig bakom det framförda förslaget vid sessionen . Rådetuttalade att bolagets verksamhet borde påbörjas så fort som möjligt. Densvenska regeringen beslutade den att underteckna en överenskommelseom miljöfinansieringsbolaget. undertecknades den av samtliganordiska länder. Det ankommer på att slutligt godkännaöverenskommelsen. 4.2 Överenskommelsens huvudsakliga innehåll Bolagetföreslås att med aktiekapital, risklån eller garantier delta i finansieringenav s. k. joint och andra samarbetsbolag som tillverkar miljöutmstningeller tillhandahåller miljötjänster i de östeuropeiska länderna. Bolagetsverksamhet skall drivas affärsmässigt och bolaget skall bland de kommersielltbärande projekten eftersträva att prioritera projekt som har stor nordiskmiljöeffekt (stadgarna § 3). Bolagetföreslås få status som en internationell organisation vilken regleras avöverenskommelsen mellan medlemsländerna. Det innebär bl. a. att det undantasfrån betalnings- och valutarestriktioner samt kreditpolitiska åtgärder och atttillgångar och intäkter är befriade från beskattning (överenskommelsen art.6). Bolagetskapital tillskjuts av parterna och uppgår till 36 milj. SDR (special drawing rights),som fördelas enligt gällande nordisk fördelningsnyckel. Ökning av kapitaletkan ske genom beslut av efter framställning frånbolaget (stadgarna § 2). Styrelsenför bolaget föreslås bestå av en medlem från varje land och en suppleant för denne. Styrelsemedlemmarna skall utses av respektive lands regering (stadgarna § 6). En kontrollkommitté skalltillse att bolagets verksamhet drivs i överensstämmelse med stadgarna ochsvara för revisionen. Som kontrollkommitté fungerar den kommitté som svarar förkontroll av nordiska investeringsbänken (stadgarna § 9). Nordiska ministerrådetskall ta ställning till bolagets fortsatta verksamhet(överenskommelsen art. 7). En part kan säga upp överenskommelsen efter dennatidpunkt. Överenskommelsen träder ikraft efter den dag då samtliga parter har meddelat det finskautrikesministeriet att överenskommelsen har godkänts (överenskommelsen art. 8). Mittförslag: Överenskommelsen om inrättandet av ett samnordiskt riskkapitalbolagför miljöinvesteringar i godkänns av . Skälenför mitt förslag: Investeringar i som leder till minskade utsläpp ärett gemensamt intresse för de nordiska länderna och . Det finns ettstort behov att stödja uppbyggnadsarbetet i , speciellt inommiljöområdet. En stor del av de luft- och vattenföroreningar från andra ländersom påverkar de nordiska länderna kommer från . Att använda ettriskkapitalbolag för miljöinvesteringar som samarbetsform har många fördelar.Sverige får en möjlighet att aktivt stödja länder i sommiljöstörande utsläpp kan minskas och den nordiska industrin får möjlighet attetablera samarbete med en marknad som kan förväntas stå för en betydandeefterfrågan . Etableringenav bolaget är ett led i det nordiska miljösamarbetet och syftar till att främjainvesteringar av nordiskt miljöintresse i framför allt , ,, och . Denordiska länderna föreslås bidra i relation till den nordiska fördelningsnyckelnmed ett totalt kapital om 36 milj. SDR, som skall fördelas . Förslagtill användning av medel för andel, som beräknas till 18,4milj.kr. perår, har lämnats i prop. 1989/90:100 bil. Bolagetsadministration handhas av Nordiska Investeringsbanken, som i andra former redannu bedriver utlåning till . Ienlighet med vad jag nu har anfärt har inom miljö- och energidepartementetupprättats förslag till 1. lagom miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, 2. lagom ändring i bilavgaslagen (1986:1386). Förslag1 har granskats av lagrådet. Förslag 2 är sådant att lagrådets Prop.1989/90:141 hörande skulle sakna betydelse. 6.1 Förslaget till lag om miljöavgift på utsläpp av kväveoxidervid energiproduktion Iparagrafen anges tillämpningsområdet för kväveoxidavgiften. Det är endastförbränningsanläggningar för energiproduktion som omfattas av lagen. En närmareavgränsning av vilka typer av förbränningsanläggningar som omfattas sker genom 2§.Med energiproduktion avses produktion av både elkraft och värmeenergi. Iparagrafen anges också att avgiftsbeloppen skall återföras till kollektivet avavgiftsskyldiga. Avparagrafens första stycke framgår att kväveoxidavgiften skall beräknas särskiltför varje produktionsenhet inom en förbränningsanläggning. Med produktionsenhetavses främst pannor av olika slag. Avgiftberäknas för pannor i vilka någon av de i paragrafen angivna slagen av energiframställs för byggnadsuppvärmning, elproduktion eller användning i enindustriell process. Denna avgränsning, som har kommenterats i avsnitt 2.2.2 iden allmänna motiveringen, medför att avgift inte tas ut vid förbränning fördirekt upphettning eller smältning av råvaror och mellanprodukter inomindustrin, exempelvis i ugnar av olika slag. Avgift beräknas också förgasturbiner. Enligtparagrafens andra stycke skall avgift inte beräknas för utsläpp frånförbränning i sodapannor. Härmed avses de särskilda pannor inom skogsindustrin,i vilka främst restprodukter från massaproduktionen förbränns förkemikalieåtervinning och energiändamål. Avgift beräknas inte heller för de pannorinom sulfitmassaindustrin som används för nyssnämnda ändamål, och som inom denindustrin bmkar benämnas lutpannor. Debegränsningar som anges i paragrafen när det gäller den installerade effekten och energiproduktionen hos produktionsenheten har kommente rats i avsnitt 2.2.2. Som framgår av 1 § kan energiproduktionen avse både elkraft och värme. Energi som utnyttjas intemt inom anläggningen skall medräknas. Däremot skall energi som inte har nyttiggjorts utan t. ex. har kyUs bort inte ingå. Avgiftsskyldigheteninträder enligit paragrafen när utsläpp av kväveoxider sker. Redovisning avavgiften sker enligt 7§ efter redovisningsperiodens - kalenderårets - utgång.Av paragrafen framgår vidare att avgiften skall betalas av den som producerarelkraft eller värme i produktionsenheten. Skälenför avgiftens storlek har redovisats i avsnitt 2.2.3 i den allmänna motiveringen. Avparagrafens andra stycke framgår under vilka fömtsättningar beräkningen avavgiften får gmndas piå mätning av utsläppen. Mätning och registrering avutsläppen skall ske kontinuerligt. Lagrådethar föreslagit ett förtydligande av det remitterade lagförslaget när det gällerde krav som i övrigt bör ställas på mätutmstningen. Med utgångspunkt i vadlagrådet anfört har i andra stycket angetts att mätutmstningen måste uppfyllasärskilt föreskrivna krav. Sådana föreskrifter, som skall ha till syfte att mätutmstningenskall vara tillförlitlig, bör innehåll gmndkrav på mätutmstningen ochbestämmelser om regelbunden kontroll och kalibrering av utmstningen.Bestämmelsen har jämfört med den lydelse som föreslås av lagrådet försetts medett bemyndigande för regeringen att själv meddela föreskrifter. Avandra styckets andra mening framgår att avgiften skall beräknas enligt enschablon i de fall den inte baseras på kontinuerlig mätning. Bestämmelsen ärockså tillämplig om mätning visserligen har skett, men de krav som stäUs på mätutmstningeninte är uppfyllda. Enligtparagrafen skall, när inte annat följer av lagen om kväveoxidavgift, förfarandereglemai lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter, LPP, tiUämpas påkväveoxidavgiften. a. som en följd av att avgiftsmedlen direkt skall tillgodoförasde avgiftsskyldiga skall bestämmelsema om särskilda avgifter i 7 kap. LPP intetillämpas. Avgiften skall betalas till , som ärbeskattningsmyndighet i LPP:s mening. Avgiftsskyldiga skall vara registreradehos . Enligtparagrafens första stycke är redovisningsperioden för kväveoxidavgiftenkalenderår. Deklarationskall enligt andra stycket i paragrafen ha kommit in påföljande år. I deklarationen skall för varje produktions enhet anges gmnden för beräkningen av avgiften. Med detta avses anting en uppmätta utsläpp av kväveoxider eller en sådan schablonmässig ut släppsberäkning som regleras i 5 § andra stycket andra meningen. Vidare skall avgiftsbeloppet anges. Tidpunkten föravgiftsbetalningen bestäms enligt tredje stycket av rege- Prop. 1989/90:141ringen eller, efter regeringens bemyndigande, av . Som framgåttav den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.4) skall avgiftsbetalningen ske viden sådan tidpunkt, att betalningen kan samordnas med tillgodoföringen avavgiftsmedel enligt 8 §. Iparagrafen finns bestämmelser om tillgodoföringen av avgiftsmedlen. Avgiftsmedlen skall enligtförsta stycket tillgodoföras de avgiftsskyldiga och fördelas mellandem med produktionen av nyttiggjord energi i de avgiftspliktiga produktionsenhetemasom gmnd. Vad som avses med nyttiggjord energi har kommenterats under 3 §.Medlen skall också användas för att bekosta verksamhetenligt lagen. Omfattningen av den verksamheten prövas, liksom myndighetensverksamhet i övrigt, på gmndval av anslagsframställningar från verket. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får enligt 8 kap. 13 § regeringsformenmeddela närmare föreskrifter om tillgodoföringen. Hur återföringen praktisktär tänkt att gå till har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt2.2.4). Paragrafenmotsvaras av 10 § i det till lagrådet remitterade lagförslaget. Paragrafenslydelse överensstämmer med vad som föreslagits av lagrådet. Enligt paragrafenfår beslut som annan myndighet än regeringen i särskilt fall meddelat i frågaom tillgodoföring enligt 8§, överklagas hos kammarrätten. Beslut omföreskrifter enligt 5 eller 7 §§ överklagas enligt allmänna regler tillregeringen. Bestämmelser om överklagande av beslut i fråga om avgift som harmeddelats med stöd av LPP finns i den lagen. 6.2 Förslaget till lag om ändring i bilavgaslagen(1986:1386) 6§ Genomändringen i paragrafens andra stycke ändras kraven på det åtagande somtillverkaren skall lämna till bilägaren. För fordon med en totalvikt somöverstiger skall åtagandet gälla fordon som har körts högst 160000 kmi stället för högst . Vad som avses med totalvikt framgår av 3§fordonskungörelsen (1972:595). Begränsningen till fordon som är högst fem årgamla ändras inte. Regeringen kan med stöd av 8§ meddela föreskrifter sominskränker tillämpningen av 6 § tiU vissa fordon. De nya avgaskraven för tungafordon bör gälla fr. o. m. modeller med möjlighet till frivilligtillämpning (avsnitt 3.2). Ändringen bör därför träda i kraftden , så att en frivillig tillämpning års modellerblir möjlig. Som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 3.1) kommer denya avgaskraven i övrigt att införas i bilavgasförordningen. 3 1989/90. 7 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att anta förslagen till 1. lagom miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, 2. lagom ändring i bilavgaslagen (1986:1386), dels att 3. godkännaöverenskommelsen om upprättandet av ett nordiskt miljö finansieringsbolag (avsnitt 4). Vidarehemställer jag att regeringen 4. berederriksdagen tillfälle att del av vad jag anfört om användningen av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken (avsnitt 2.1) och om ikraftträ dande av nya avgasreningskrav m. m. (avsnitt 3.2).. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som framgår av föredragandens hemställan. Sammanfattningav miljöavgiftsutredningens Prop.1989/90: i4i betänkande (SOU 1989:83) Ekonomiska styrmedel i *'sa i miljöpolitiken.Energi och trafik Miljöavgiftsutredningensuppdrag är att analysera fömtsättningarna för att utnyttja ekonomiska styrmedeli miljöpolitiken och lämna förslag till utformningen av sådana styrmedel. Iapril lämnade kommittén ett delbetänkande (SOU 1989:21) med förslag tillmiljöavgifter på utsläpp av svavel från förbränning av olja och på utsläpp av klororganisksubstans till vatten. Inu föreliggande delbetänkande redovisas kommitténs överväganden och förslagavseende miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel inom energi- ochtrafikområdena. 1 betänkandet redovisas även kommitténs utredning av fömtsättningamaför att införa en skatt på det uran som används i kämkraftverk. Kommitténsförslag innebär att som första land i världen inför en koldioxidavgift.Genom denna får energibeskattningen en mer miljö-orienterad profil. Denuvarande punktskattema på bränsle reduceras. Energin beläggs med mervärdeskatt. Förslagenomfattar främst utsläppen av svavel, kväveoxider och koldioxid. Även utsläppenav vissa andra föroreningar från trafiken behandlas. Kommitténsförslag sammanfattas i det följande. Utsläpp av svavel vidförbränning av kol och torv beläggs med en avgift som uppgår till . per kgutsläppt svavel, vilket överensstämmer med kommitténs tidigare förslag om enavgift på svavel i olja. Tekniskt utformas avgiften som en bränsleavgift påsamma sätt som avgiften på svavel i olja. En avgift införs på utsläpp avkväveoxider från stora förbränningsanläggningar. per kgutsläpp, räknat som kvävedioxid. Avgiftssystemet omfattar 150 200 pannor somhar en årlig energiproduktion på minst 50 GWh. Avgränsningen till stora pannorgörs av bl.a. mättekniska skäl. För att avgiften inte skall missgynna energiproduktioni stora pannor betalas en kompensation till de avgiftsskyldiga. Kompensationenuppgår totalt till samma belopp som det sammanlagda avgiftsuttaget. Beloppetfördelas mellan de avgiftsskyldiga med den nyttiggjorda energin från pannomasom fördelningsgmnd. Utsläpp av koldioxid beläggsmed en avgift som uppgår till per kg koldioxid. Avgiften tas ut på olja,kol, naturgas och gasol. Dessa bränslen är belagda medenergiskatter. Dessa skatter reduceras . Koldioxidavgiften och dereducerade punktskattema innebär sammantaget en energibeskattning som är mer miljöanpassadän vad som är fallet . Deregler som gäller för energibeskattningen skall övergångsvis också Prop.1989/90:141 tillämpas för koldioxidavgiften. Det innebär bl. a. att de nedsättnings-Bilaga 1 och avdragsregler som tillämpas för den energiintensiva industrin ochför elproduktionen också skall tillämpas för koldioxidavgiften. Nedsättnings-och avdragsreglerna för koldioxidavgiften bör ses som temporära i avvaktan påatt internationella överenskommelser kan nås, som syftar till samordnadeåtgärder för att minska koldioxidutsläppen. Elproduktion med miljöfördelarfrämjas genom ett system som innebär delsatt elproduktion i anläggningar där kraft- och värmeproduktion kombineraserhåller per producerad kilowattimme el, delsatt den som producerar el med bränslen som inte ger ett nettotillskott avkoldioxid till atmosfären får ett bidrag som uppgår till el. Det sammanlagda stödet till el som framställs i kraftvärmeverkmed sådana bränslen blir således per producerad kilowattimme, delsatt ett särskilt bidrag som uppgår till per producerad kilowattimme elutbetalas till annan elproduktion med miljöfördelar, exempelvis vindkraft ochsolceller. Elsom produceras i vattenkraftverk eller kärnkraftverk berörs inte av förslaget. Nyafordon placeras i en av tre miljöklasser. Miljöklassen bestäms av bl.a. fordonets utsläpp av kväveoxider, kolväten och koloxid. Miljö klass 1 innebär långtgående avgaskrav, bl. a. anpassade till tätortsför hållanden. Miljöklass 2 motsvarar för personbilar, lätta lastbilar och bussar de krav som gäller i och för tunga fordon de krav som införs i fr. o. m. Miljöklass 3 motsvarar de lagstadgade minimikraven. Ettmiljöbidrag betalas för fordon i klass 1 för att gynna fordon som har särskiltlåg miljöpåverkan. En miljöavgift tas ut för de fordon som tillhör miljöklass3. Avgiften tas ut i samma ordning som försäljningsskatten på motorfordon. Förmiljöklass 2 utgår varken avgift eller bidrag. Miljöavgiften används för attfinansiera miljöbidragen för fordon i klass 1. Systemet införs fr.o.m. 1992års modeller. För tunga lastbilar och bussar föreslås vissa övergångsregler för1992 och modeller. Bidraget till eftermontering avbl. a. katalysatorer höjs till . per bil för personbilar av 1985 årsmodell och . Det höjda bidraget betalas ut . Ävenskrotningspremien höjs för bilar av 1975 ellertidigare års modeller. En koldioxidavgift sommotsvarar per kg koldioxid läggs på bensinen. sänkspunktskatten på bensin. Nettohöjningen blir per liter. Mervärdeskatt tasut på drivmedel. Sammantaget innebär kommitténs förslag en höjning avbensinpriset med ca . perliter blyfri bensin. Kommittén föreslår att skatteskillnaden mellan 36 blyadoch blyfri bensin ökar från ca per liter till ca per Prop.1989/90:141 liter (inkl. moms). Därmed blir höjningen ca . per liter blyad Bilaga 1 bensin. För motorbrännolja (diesel) blir nettohöjningen på gmnd av koldioxidavgiftoch minskad energiskatt per liter. Med mervärdeskatt på diesel blirhöjningen ca per liter. Miljöskatten på inrikesflygtrafik höjs. Höjningen motsvarar en avgift på per kg utsläpptkoldioxid. Samma koldioxidavgift tas ut på motorbrännolja som används ispårbunden trafik. Beskattningen av motorbrännoljadifferentieras mellan tre bränslekvaliteter - standardbränsle, normal lättdieseloch tätortsdiesel. För de två från miljösynpunkt bästa kvaliteterna sänksskattesatsen. Värdet vid inkomstbeskattningenav bilförmån höjs till av nybilspriset för de tre senasteårsmodellerna. Motsvarande höjning genomförs för äldre bilar. Kilometerskatten för dieseldrivnafordon höjs, så att dess miljödel ökar från motsvarande . per kgkväveoxider till . Det innebär en höjning av kilometerskatten medca . Hushåll i norra glesbygdenbefrias från fordonsskatt. Frågan om fordonsskatten bör slutligt avgöras i ensamlad prövning av miljöavgiftsutredningens och skatteutredningamas förslag. Miljöproblemenär i många avseenden allvarliga. Regering och riksdag har angett mål förbegränsningar av de förorenande utsläppen. De miljöpolitiska målen ställer kravpå kostnadskrävande miljöskyddsåtgärder. Miljöavgifterna är, om de utformasrätt, ett medel i miljöpolitiken för att styra.miljöskyddsåtgärderna till deområden där de kostar minst. Deföreslagna miljöavgifterna förväntas leda till att de åriiga svavelutsläppenblir omkring lägre och de årliga kväveoxidutsläppen ca 25(XX) tonlägre än de annars skulle ha blivit. Till detta kanläggas den minskning på 15 av de årliga svavelutsläppen, somföljer av kommitténs tidigare förslag om avgift på svavel i olja. De årligautsläppen av koldioxid bedöms bli 510 milj. ton lägre än deskulle ha blivit utan miljöavgifter. Miljöavgifterna ger därmed ett väsentligtbidrag till ansträngningarna att nå mål om begränsning av utsläppen. Förslagenleder enligt transportrådets prognos till en kraftigt ökad efterfrågan påkollektivtrafik, som privatbilismens tillväxt minskar. Kommitténkonstaterar att miljövinsten av förslagen blir betydligt större om dekompletteras med ökade investeringar i kollektivtrafik med låg miljöpåverkan. Kommitténbedömer att förslagen innebär kostnadsökningar för industrin på drygt 1miljard kr. jämfört med dagsläget. För flertalet branscher innebär detta småeffekter på kostnadsläget. Det kan dock inte uteslutas att vissastruktureffekter kan uppstå. Hushållenskostnader för bostadsuppvärmning och annan energiför brukning beräknas öka med . i förhållande till dagsläget. Höjningens storlek beror på bl.a. boendeformen. Bilkostnaden för ett genomsnittligt hushåll ökar med ca . Mer värdeskatt på energi är inräknad i dessa siffror. 4 1989/90. I saml Nr 141 Denplanerade skattereformen får betydelse för energi- och trafikområ- Prop.1989/90:141 dena. Kommittén har beaktat de ändringar som har föreslagits avkommit- Bilaga 1 tén för indirekta skatter (KIS) ochinkomstskatteutredningen (RINK). I betänkandet redovisas bl. a. vissakonsekvenser av att mervärdeskatt införs inom energi- och trafikområdena. Denomläggning av energibeskattningen som kommittén förespråkar bör också ses isamband med den planerade skattereformen. Koldioxidavgiften kan betraktas somen relativt stabil energiskatt, till skillnad från sådana ekonomiska styrmedelsom t.ex. avgifter på svavel och klor, för vilka avgiftsunderlaget kan antaskrympa snabbt genom att utsläppen kan dras ned avsevärt. Destatsintäkter som kommitténs förslag innebär skapar ökade möjligheter tillfinansiering av de planerade sänkningama av inkomstskatterna. Det har intevarit kommitténs sak att ta ställning till skattereformens finansiering.Däremot finns det skäl att beakta att rätt utformade miljöavgifter kan bidratill en finansiering av sänkta inkomstskatter, som de främjar enutveckling mot en bättre miljö. Iföljande tabell sammanfattas de statsfinansiella effekterna av kommitténsförslag. Beräkningen avser nuvarande energiförbmkning och nuvarande utsläpp. svavel i kol och torv Övriga .forslag, energi Bidrag till visselprod. -0,5 Övriga förslag, trafik -0,5 ' KIS beräkningar av de statsfinansiella inkomsterna harjusterats med hänsyn till att punktskatterna höjdes den Ijuli 1989. Itabellen ingår inte intäkterna från de avgifter på svavel i olja och organiskt klor från massaindustrier, som föreslogs i kommitténs första delbetänkande. Tillämpade på de nuvarande utsläppen skulle dessa avgif ter sammantaget ge ca 1-1,. Utdrag av lagförslagen i betänkandet (SOU Prop. 1989:83) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. 'a2 Energi och trafik Lag om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider 1 § Avgift (miljöavgift) betalasenligt denna lag för utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar förenergiproduktion. Avgiftsbeloppen skall fördelas enligt 7 §. 2 § Avgift skall beräknas förvarje enskild panna eller liknande anordning (produktionsenhet) i vilkenvarmvatten, hetvatten, ånga, hetolja, varmluft eller heta förbränningsgaserframställs för byggnadsuppvärmning eller elproduktion. Avgift tas inte ut förutsläpp från förbränning i sodapannor. 3 § Om den installerade effekteni en produktionsenhet understiger eller om den uppmättaenergiproduktionen från enheten understiger ,tas avgift inte ut. Med energiproduktion avses både el- och värmeproduktion. 4 § Avgiftsskyldig är den somframställer elektrisk kraft eller värme i en produktionsenhet som är avgiftspliktig.Den som är avgiftsskyldig skall vara registrerad hos . 5 § Avgiftsskyldigheteninträder när de avgiftspliktiga utsläppen sker. 6 § Avgift tas ut med 40 kronorper kilogram kväveoxider i utsläppet, räknat som kvävedioxid. Densom kontinuerligt mäter och registrerar utsläppen med hjälp av en mätutmstningsom ger tiUförlitliga mätvärden, får beräkna avgiften med ledning avmätvärdena. Görs inte en sådan mätning skall utsläppen anses motsvara 0,6 gramkväveoxider, räknat som kvävedioxid, per megajoule tillfört bränsle omproduktionen sker med hjälp av en gasturbin och i övriga fall. 7 §De sammanlagda avgiftsbeloppen för varje redovisningsperiod skall tillgodoföras de avgiftsskyldiga. Varje avgiftsskyldig skall därvid tillgodo föras så stor del av det sammanlagda beloppet som motsvarar hans andel av den samlade energiproduktionen i samtliga avgiftspliktiga produktions enheter. Riksskatteverketfastställer det belopp som skall tillgodoföras avgiftsskyldig med ledning avfastställda avgifter och uppgifter om energiproduktion i deklarationema. Detbelopp som skall tillgodoföras avräknas mot det fastställda avgiftsbeloppet.Överskjutande belopp betalas ut. 8 §Om en fastställd avgift eller uppgift om energiproduktion har änd rats efter det att har beslutat om tillgodoföring som avses i 7 § skall ändringama beaktas vid nästa tillfälle när verket beslutar om tillgodoföring. 9 § Redovisningsperiodenär kalenderår. får föreskriva Prop. 1989/90:141 när avgiften skall betalas in. Deklarationen skall innehålla uppgift om Bilaga 2 avgiftsbelagda utsläpp och om energiproduktionens storlek. 10 § Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får meddela de ytterligare föreskrifter sombehövs för tillämpningen av denna lag.