prop · GD03156 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt rekommendationen bör därför varje intern ha tillgångtill olika former av utbildning och undervisning, varvid bl.a. särskildainsatser bör göras för intagna med svårigheter alt läsa och skriva. Konventionenom handel med värdepapper av personer med insyns-ställning, s.k. insider trading,kompletterades med ett protokoll angående särskilda EG-frågor. Sverigeundertecknade båda instmmenten . Styrkommitténför juridiskt samarbete (CDCJ) höll under årel sina 51:a och 52:a möten.Kommittén föreslog ministerkommittén att anta den nämnda rekommendationen R(89)8samt en konvention om internationellt konkurssamarbete. CDCJ behandlade också sinegen och expertkommittéernas verksamhet för , innebärande bl.a. fortsattarbete med frågor om dubbla medborgarskap, om integritetsskydd i datasamhälletoch utarbetandet av en konvention om ansvar och ersättning för miljöskada.Dessutom uppmärksammades utvecklingen i de central- och östeuropeiska staternaulan-för och inleddes en diskussion om samarbetsformer med dessa pådet juridiska området. 1 expertkommittéer under CDCJpågår utredningsarbete på en rad områden i syfte att harmonisera lagstiftningeni medlemsstater. Utöver de redan nämnda frågorna ommedborgarskap, dataskydd och miljöskada behandlades t.ex. ocksåvissa processfrågor inom familjerätten. förbrottsfrågor (CDPC) höll sitt 38:e möte. Vid mötet behandlades detidigare nämnda rekommendationerna R(89)9 och 12. Bland de frågor som ärföremål för utredningsarbete under CDPC kan nämnas principer för straffmätningoch påföljdsval, behandling av drogmissbrukare och AIDS-sjuka inomkriminalvården, åtgärder mot utnyttjande av barn för pornografi ochprostitution samt förverkande av av brott. Europarådetssociala utvecklingsfond bildades . Fonden har antagit detta arbetsnamnunder . Dess officiella titel är fortfarande fond förbosättning och regional utveckling. Samtliga medlemsländer utomFinland, , och är anslutna till fonden.Härutöver är den Heliga Stolen medlem. har även i fonden. I bögan av associerades dessutom sommedlem . Fondenbildades ursprungligen som ett instrument i flyktingpolitiken, men är numerainriktad huvudsakligen på alt finansiera infrastruktur-, sysselsättnings- ochbostadsbyggnadsprojekt i regioner med stora befolkningsomflyttningar. Högstaprioritet ges härvid insatser i samband med inhemska flyktingströmmar ochnaturkatastrofer. har även ell antal större utbildnings- ochsjukvårdsprojekt finansierats. Vid diskussioner om bidrag till enbalanserad ekonomisk och social utveckling mellan medlemsländerna spelar fondenen framträdande roll, eftersom den är rådets enda konkreta instrument för attpåverka utvecklingen inom detta område. Fr.o.m.år 1989 har fonden övergått från US dollar till att använda XEU (European Currency Unit, ECU) i sin redovisning (I XEU = per ). Medlemsländernasinsatser i fonden uppgår , till sam- Skr. 1989/90: 156 manlagt195,0 milj. XEU i form av inbetalda medel, garantiåtaganden och Bilaga vinstmedelsom tillförts enskilda medlemsländer. Härtill kommer att fonden vid utgångenav hade reserver och vinstmedel på 251,4 milj. XEU. Meddessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga villkor la upp lånpå den internationella kapitalmarknaden. Dessa lån förmedlas sedan lill projekti medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En liten del avutlåningen sker på speciellt fördelaktiga villkor, en procentsränta. Denna subventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstmedel. Sedansin tillkomst och till slutet av har fonden finansierat projekt imedlemsländerna om totalt 6 917,4 milj. XEU räknat i löpande valutakurs. uteslående lån omräknade lill aktuell valutakurs uppgick till 5427,6 milj. XEU varav 72,8 milj. XEU som subventionerade lån. De störstalåntagarna har varit (av lånemedlen), (),(), (), () och (). Det ändamål somerhållit mest lån är bostadsbyggande, vilket fått närmare en tredjedel avlånebeloppet. Fondensverksamhet har expanderat mycket starkt. Nyutlåningenunder uppgick således till 746,3 milj. XEU. Trots denna expansionväntade /90 godkända projekt för 2 100,0 milj. XEU påfinansiering. Fondens redovisade vinst uppgick till 66,4 milj. XEU,vilket innebär en mindre ökning sedan föregående år (62,4 milj. XEU). Desenaste årens vinst har varit hög beroende bl.a. på US-dollar-kursensutveckling. Vår andel i fondens kapital uppgår till 5,9 milj. XEU,vilket motsvarar . Av delta belopp har 2,5 milj. XEU betalats in och 3,4milj. XEU är etl garantiåtagande. har bl.a. eftersträvat att utlåningenskall få en bättre geografisk fördelning och koncentreras till de socialtangelägnaste projekten, att en större andel av fondens vinst skall användas förlån på särskilt fördelaktiga villkor samt att flera länder skall ansluta sigtill fonden. Sedanår 1975 har varit anslutet till konvention om utarbetandetav en europeisk farmakopé (Ph Eur). Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubslanseroch vissa färdiga läkemedel och har bindande giltighet i de länder som äranslutna till konventionen. 19 länder i har ratificeratkonventionen. har inträtt som fullvärdig medlem. Denförsta upplagan av trädde i kraft i den . Den andra upplagan i alla dess delar trädde i kraft i medlems ländema . har ytteriigare ett häfte (facsimile 13) av den andra upplagan med standarder och föreskrifter utgells. Sverigevar representerat vid samtliga tre kommissionsmöten Skr. 1989/90: 1561989. I de totalt 25 expertgrupper som förbereder och bearbetar material Bilagasom skall ingå i farmakopén medverkar 14 svenska representanter, hämtade frånstatliga laboratorier, farmaceutisk industri och Apoteksbolaget. De olika experternaansvarar för etl omfattande experimentellt förarbete på sina respektivelaboratorier. De statliga laboratorierna representeras av Socialstyrelsensläkemedelsavdelning, och Statensveterinärmedicinska anstalt. Arbetet samordnas i av den svenska farmakopékommitténvid . Europafarmakopénhar stor normgivande betydelse för läkemedels kvalitet och tillämpas avSocialstyrelsens läkemedelsavdelning och läkemedelsindustrin vid registreringoch kontroll av läkemedel samt vid Apoteksbolagets beredning och hantering avläkemedel. påböriades en ny översyn av arbetet, som skall leda fram lillbeslut om vilka nya läkemedelssubslanser och läkemedelsberedningar som skallingå i kommande delar av . Underår 1989 ledde diskussionerna med den gemensamma marknaden (EG) fram lill eltförslag om ändring av konventionen om utarbetandet av farmakopén. Förslagetinnebär all EG anslutes lill konventionen med rätt att representera sinamedlemsländer i omröstningar i farmakopékommissionen i administrativa frågor. Samlidigtändras vissa regler avseende nödvändig majoritet för beslut. Samordningenmellan och EG på farmakopéområdet har medfört all arbetet inom farm.akopékommissionsarbetsgrupp för framtidsplanering aktiverats. Beslut om en omorganisation avarbetet kan förväntas . Arbetetmed den europeiska farmakopén startade . anordnadesmed anledning av 25-årsjubiléel elt vetenskapligt symposium kring europafarmakopénsarbete och framtidsperspektiv. Ca 450 personer dellog från industri,myndigheter och universiteten. Symposiet gav många värdefulla impulser infördel fortsatta planeringsarbetet. b)Pompidougruppen (Narkotikafrågor) Samarbetet,som omfattade , , , , , , , , , , , , , , , och , inleddes på initiativ av den franske presidenten . är del inkorporerat i . Samarbetet är multidisciplinärt. De ministrar som är ansva riga för samordningen av narkotika frågor möts ungefär en gång och gör de gemensamma uttalanden som påkallas av utvecklingen och gjorda utredningar och bestämmer inriktningen på samarbetet fram lill nästa minislermöle. Mellan minislermötena sammanträder representanter för de olika medlemsländerna (s.k. perma nenta korrespondenter) för alt genomföra ministrarnas beslut och för all rapportera om pågående och planerade insatser i medlemsländerna. Underår 1989 vårarbetet i gruppen inriktat på att fullfölja de beslut som Skr.1989/90:156 fattades vid ministermötet . Underår 1989 hölls också ett extra ministermöte för att diskutera i första handspridningen av kokain i men också spridningen av HIV blandnarkotikamissbrukare. Ministermölet diskuterade också samarbete mellanmedlemsländerna inför ratificeringen av FN:s konvention mot illegalnarkotikahantering. Enarbetsgrupp tillsattes för att undersöka vilken roll rättsväsendels olika delar t.ex. polis, åklagare, domstolar och kriminalvård spelar föratt missbrukareskall få vård i de olika medlemsländerna. Vidare ägde ett seminarium rum våren1989 om narkotikakontroll vid flygplatser, liksom ett om narkotikakonlroll vidhamnar. Elt seminarium arrangerades också om behandling av missbrukare och enarbetsgrupp har diskuterat massmediernas roll när det gäller att förebygga missbmk.Vidare arrangerades ett seminarium om insatser mot spridningen av kokain. Ensärskild arbetsgrupp har arbetat med samordning av epidemiologisk forskning.Arbetet är inriktat på all genomföra en s.k. multicilysludie saml förbättraskolundersökningarna. Gruppen har också diskuterat frågan om AIDS ochnarkotikamissbruk. Sverigedeltar i för handikappfrågor. Arbetetbedrivs förutom i kommitténs ordinarie möten i expertgrupper, varavSverige deltar i två. Den ena expertgruppen avser frågor om väridshälsoorganisalionens(WHO) internationella klassifikation för funk-lionshindrande, den andraexpertgruppen avser revision av etl grunddokument för kommittén. År1989 var kommitténs ordinarie möte förlagt lill . Under mötet behandladesområden som utbildning för rehabiliteringspersonal, arbetsmarknadsfrågor ochlagstiftning på rehabiliteringsområdet. Vidare beslutade kommittén att ta initiativtill en ministerkonferens om rehabilitering . Tryckeri, Stocktiolm 1990 25