prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Enskilda näringsidkare får göra avdrag för pensionssparande iinkomstslaget näringsverksamhet. Löntagare fär skatteåterbäring motsvarandegrundavgiften för individuellt pensionssparande. Sidoalternativel har i huvuddrag följande utformning.Reglerna för beräkning av basbeloppet justeras så att basbeloppet intepåverkas av den en-gångshöjning av konsumentprisindex som uppkommer genomskattereformens finansiering. Folkpensionen höjs från till avbasbeloppet för ensamstående och från till av basbeloppet förgifta för att undvika en sänkt real inkomst efter skatt för personer med lågATP. Extra avdrag utgår med maximalt av basbeloppet och avtrappas i ett inkomstskikt av bredden 36 000 kn och för inkomster därut-övenGrundavdraget slopas för pensionärer. Socialavgifter uttas vid intjänandet avalla typer av pensionsförmåner. Remissinstanserna: RlNK:s huvudförslag har kritiserats avett stort antal remissinstanser, däribland PRO och Pensionärsförbund.Kritiken riktas i första hand mot grundavgiften på pensionen Sidoalternativethar bemötts mer positivt av remissinstanserna. Många remissinstanser hävdardock att pensioner inte skall beskattas pä annat sätt än andra tjänsteinkomsten Skälen för mitt förslag: RINK:s förslag om en särskildgrundavgift på pensioner har mötts av en omfattande kritik vid remissomgången.Jag har tidigare instämt i den kritiken (prop. 1989/90:50 s. 96) och hardärför inte för avsikt att föreslå en grundavgift på pensioner enligt RINK:shuvudalternativ. Jag anser också att det s. k. sidoalternativet har sådananackdelar att det inte bör införas. Förutsättningarna för pensionärerna har också i viss månändrats sedan RINK presenterade sitt förslag. Jag vill här nämna att riksdagenbeslutat (prop. 1989/90:52, SfU8, rskn 100, SFS 1989:1046) aft basbeloppet fno. m. inte skall räknas upp med hänsyn till den extraordinäraprisökning som orsakas av skattereformens finansiering 1990 och 1991 i form avhöjda indirekta skatten höjd fastighetsskatt och reducerade räntebidrag. Förpensionärer med normala och höga inkomster balanseras de höjda indirektaskatterna av sänkta inkomstskatten utan eller med låg ATP betalaremellertid ingen skatt och får därför ingen skattelättnad. Åtgärder för desämst ställda pensionärerna inom systemen för pensiontillskott och kommunaltbostadstillägg, KBT, har därför vidtagits. har vidare (prop. 1989/90:100, bil. 1, SkU22,rskr 125) beslutat attlöneinkomster som erhålls fno.m. inte skall reducera det extra Prop.1989/90:110 avdraget för ålderspensionären Jag är medveten om att pensionärsbeskattningen även efterdessa ändringar medför inte önskade marginaleffekten Det är därför avbetydande intresse att pensionärerna beskattas på samma sätt som övrigaskattskyldiga, vilket också många remissinstanser hävdan En sådan lösning äremellerdd inte problemfri. Dels kommer vissa pensionärsgrupper, t. ex. mångastatspensionärer, att få försämringar, dels påverkas det statsfinansiellaläget negativt. Med hänsyn härtill och då ytterligare överväganden krävs ärjag inte beredd att nu lägga fram ett sådant förslag. Mitt förslag innebär att det extra avdraget förfolkpensionärer avskaffas. I stället medges ett särskilt grundavdrag med 1,5basbelopp för ensamstående och med 1,325 för gifta, dock högst med belopp somuppgår till uppburen folkpension och uppburet pensionstillskott ellermotsvarande ATP. Marginaleffekterna bör i största möjliga utsträckningreduceras. Det särskilda grundavdraget bör därför inte avtrappas motarbetsinkomster och.på sikt bör det reduceras endast mot pensionsinkomster somöverstiger 1,5 basbelopp för ensamstående och 1,325 för gifta. För attsparande i privata pensionsförsäkringar inte skall bli ogynnsamt förpensionärer med låga inkomster bör avtrappning dock inte ske mot inkomsterfrån individuella pensionsförsäkringar Av statsfinansiella skäl bör avdraget och1992 även reduceras av inkomst av kapital, inkomst av passivnäringsverksamhet och - på samma sätt som - mot förmögenhet. I förhållandetill lagrådsremissen har den ändringen gjorts att inkomst av passivnäringsverksamhet av neutralitetsskäl jämställs med inkomst av kapital. En folkpensionär bör vidare alltid garanteras minst sammagrundavdrag (ca 18 000 - 10 000 kn) som annan skattskyldig med lika hög taxeradinkomst. Chefen för har tidigare denna dagföreslagit förändringar av pensionstillskottet och KBT i anslutning tillskattereformen. Jag återkommer till de ekonomiska effekterna av skattereformenför pensionärerna (avsnitt 9). Lagrådet har föreslagit vissa ändringar av ihuvudsak förtydligande karaktär Lagrådets synpunkter - som jag delar -behandlas vidare i specialmotiveringen. Jag har i dessa frågor samrått med chefen försocialdepartementet. Förslaget föranleder, såvitt avser KL, ett nytt fjärdemoment till 48 S och ändringar i 50 §, 52 S 1 mom. och anvisningarna till 48 %och 50 S. I fråga om SIL sker ändringar i 8 S, 9 S samt 11 S 1 mom. Vidarekrävs övergångsbestämmelser för taxeringsåren 1992 och 1993. 5 Inkomstav tjänst m.m. 5.1 Allmänt om beskattningen av arbetsinkomster Mittförslag: Alla typer av ersättning för arbetsinsatser, t.ex. kontant-lön,naturaförmånen överskott från enskild näringsverksamhet och arbetsinkomsterfrån fämansföretag skall så långt som möjligt beskattas på ett likformigt sättutan undantag och undervärdering av vissa ersättningan RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: De remissinstanser som uttryckligen harberört frågan godtar dessa principer för beskattningen av arbetsinkomsten Skälen för mitt förslag: RINK framhåller i sitt betänkandeatt en olikformig beskattning av arbetsinkomsten precis som en olikformigbeskattning av kapitalinkomsten leder till samhällsekonomiska snedvridningaroch komplikationen Vidare urholkas inkomstmåttets fördelningspolitiskaträffsäkerhet. En grundläggande metod för att få neutralitet i denskattemässiga behandlingen är att undersöka möjligheterna att slopa desärregler som finns i skattesystemet för vissa typer av inkomster. Härigenomförenklas också skattereglerna betydligt. Särregler bör enligt min meningbelasta skattesystemet endast om det finns starka skäl som talar för att t.ex.lättnader i vissa hänseenden är lämpligare att bygga in i skattereglerna änatt åstadkomma genom direkta åtgärder från samhällets sida. Skattesystemetkommer på så sätt sannolikt att uppfattas som mer rättvist än vad som iblandkan vara fallet. 1 dagensskattesystem finns åtskilliga undantag från en neutral arbetsinkomstbeskattning.Bl.a. finns uttryckliga regler om förmånlig behandling av vissa ersättningarför utfört arbete såsom pensionsförmåner och s.k. avtalsförsäkringar m.m. Iandra fall förekommer avvikelser från en likformig beskattning genom attförmåner undervärderas, t.ex. i fråga om åtskilliga naturaförmånen Vidare kannämnas att reglerna för beskattning av traktamenten och andrakostnadsersättningar ger utrymme för dolda, obeskattade löneförmåner genom attavdrag i många fall medges med belopp som motsvarar den ersättningarbetsgivaren betalat den anställde även om ersättningen överstiger denverkliga kostnaden eller fördyringen. På grund av bl.a. de höga marginalskatterna har det blivitlönsamt att utnyttja olikformigheterna i dagens skattesystem. Som exempel kannämnas att det blivit allt vanligare att de anställda förutom kontantlönerhåller naturaförmåner av olika slag. Sådana arrangemang är lönsamma både förden anställde och arbetsgivaren på grund av en ofta förekommande skattemässigundervärdering av naturaförmånerna, vilket också leder till att underlaget förfastställande av socialavgifter blir för lågt. Ur samhällsekonomisk synvinkelblir det en effektivitetsförlust. Ett av huvudsyftena med skattereformen är att skapa enneutral beskattning av arbetsinkomsten Detta innebär att skattesystemet i principskall vara utformat så att alla typer av ersättningar förarbetsinsatser beskattas likformigt utan undantag och undervärdering. Ettskattesystem som i större utsträckning än det nuvarande är neutralt avseendeolika typer av arbetsersättningar medför vidare betydande basbreddningar sommöjliggör sänkta skattesatser. Sänkta skattesatser är å andra sidan närmast enförutsättning för att långtgående basbreddningar skall kunna genomföras.Åtskilliga av de undantag från en neutral arbetsinkomstbeskattning som underårens lopp har införts i skattelagstiftningen har nämligen haft sin grund i attde höga skattesatserna ansetts ge upphov till oskäliga skattekonsekvenser ivissa fall. RINK har i sitt betänkande reladvt ingående diskuteratolika metoder för att åstadkomma en mer likformig beskattning av sådanaarbetsinkomster som inte utgår i form av kontantlön. Kommittén har vidareföretagit en allmän översyn av värderings- och avdragsregler och regler omundantag från skatteplikt. För egendel kan jag instämma i kommitténs ställningstaganden beträffande principernaför en likformig beskattning av arbetsinkomster. Jag anser det således vara ettangeläget mäl för skattereformen att åstadkomma en mer enhetligarbetsinkomstbeskattning och att reformen i dessa delar bör syfta tillskattemässig neutralitet mellan olika typer av arbetsinkomsten I det följandekommer jag att närmare gå in på vilka ändringar dessa grundprinciperföranleder i det nuvarande regelsystemet, bl.a. vad avser utformningen avinkomstslaget tjänst, behandlingen av kostnadsersättningar, vissa undantagfrån skatteplikt samt beskattningen av naturaförmåner. Frågan om beskattningenav inkomster från fåmansföretag återkommer jag till (avsnitten 6.8 och 8.12). 5.2 Avgränsningen av inkomstslaget tjänst 5.2.1 Viss utvidgning avinkomstslaget tjänst Mitt förslag: De nuvarande principerna för vad som skallhänföras till inkomstslaget tjänst kvarstår i huvudsak oförändrade. En vissutvidgning av inkomstslaget företas dock, så att det omfattar allaersättningar som kan anses hänförliga till eget arbete eller egen prestation. Enförutsättning för att inkomsten skall hänföras dll inkomstslaget tjänst är attden inte är befriad från skatt enligt 19 S KL eller är att hänföra till någotannat inkomstslag. RINK:s förslag: Överensstämmer i princip med mift. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks i princip eller lämnas utan erinran. RSV godtar attinkomstslaget tjänst utformas så att det fungerar som en uppsamlingspost förinkomster som någon fått på grund av egen prestation eller verksamhet men sominte är att hänföra till kapital eller näringsverksamhet. Hovrätten över Skåneoch anför att det ligger i sakens natur att kontrollaspekten börtillmätas särskild vikt när olika typer av inkomster beskat- 20 1989/90. Nr 110 Del 1 Kanman inte ge eftertryck åt efterlevnaden av systemet riskerar man att Prop.1989/90:110 medborgarnas känsla av ansvar för detta undergrävs. En i och försig önskvärd lösning måste därför vägas mot och ibland underordnas möjlighetenatt skapa rimliga garantier för en effektiv kontroll. Hovrätten anser att detförmodligen kommer att vara förenat med stora svårigheter att kontrollera deinkomster som förslaget avser att fånga upp. Värdet av en principiellt enhetligbeskattning av olika typer av inkomster torde emellertid enligt hovrätten varasä stort att det uppväger de kontrollsvårigheter som kan bli följden avförslaget. Hovrätten anför vidare viss kritik mot den lagtekniska lösningen.Kammarrätten i tillstyrker att inkomstslaget tjänst utvidgas sä attvissa av de inkomster som över huvud taget inte faller in undernågot inkomstslag blir skattepliktiga. Inkomstslaget bör dock ges en snävareutformning än vad RINK föreslagit. Enligt kammarrätten bör 31 S KL formulerasså att bestämmelsen ger ett klart uttryck för att vad som skall beskattas ärersättning för någon form av egen egentlig prestation eller verksamhet och i19 S KL bör det införas ett undantag från skatteplikt för sådan verksamhet sominte bör beskattas. Även anser att avgränsningenav inkomstslaget bör göras tydligare genom att uppräkningen i 19 S KL utvidgaseller att avgränsningen av inkomstslaget tjänst görs klarare. Bakgrunden till mitt förslag: De nuvarande reglernaavseende inkomst av tjänst finns i 31-34 SS KL. I 31 S anges vilka verksamhetersom skall hänföras till inkomstslaget. I 32 S behandlas vad som utgör intäktav tjänst och i 33 S regleras de avdragsgilla kostnaderna. I 34 § anges att vadsom återstår, sedan avdrag gjorts från intäkterna, utgör inkomst av tjänst. Enligt 18 S KL är all till inkomstslaget tjänst hänförligförvärvsverksamhet, som skattskyldig utövat, liksom alla honom tillkommande,till tjänst hänförliga inkomstgivande rättigheten att anse som enförvärvskälla. En inkomst är skattepliktig enligt KL om den kan hänföras tillnågot inkomstslag. Ytterligare en förutsättning för att skattepliktig inkomstskall föreligga, är att inkomsten inte är undantagen från skatteplikt enligt KL. Uppräkningen i den bestämmelsen av skattefria inkomster utgör enblandning av principella ståndpunkter och specialbestämmelser för särskildabetalningar Till de förstnämnda undantagen hör familjerättsliga förvärv ochgåvon Till specialbestämmelserna är närmast att hänföra lotterivinster, beloppsom utfaller på grund av vissa typer av försäkringar, vissa periodiskaunderstöd, stipendier samt social- och näringsbidrag. Det kan sägas föreligga två huvudkategorier av inkomstersom räknas till inkomstslaget tjänst. För det första räknas naturligtvis olikatyper av anställningsinkomster dit, oavsett om de är av tillfälligt eller merpermanent slag. Till inkomst av tjänst räknas emellertid även skilda slag avinkomster från tillfälligt bedriven verksamhet av t.ex. vetenskaplig, litteräreller konstnärlig art, liksom från tillfälliga uppdrag och annan inkomstgivandeverksamhet av tillfällig natun Fram till och med beskattades inkomsterfrån dessa verksamheter i inkomstlaget tillfällig förvärvsverksamhet. Ändringensammanhängde med det införda schablonavdraget vid beräkningen avinkomst av tjänst (SOU 1954:18 och prop. Efter denna ändring kaninkomstslaget tjänst sägas ha blivit en uppsamlingsplats för inkomster somerhållits på grund av en utförd prestation och som uppfyller de grundläg- gandekriterierna för att bli föremål för inkomstbeskattning, men som inte Prop.1989/90:110 kan hänföras till något annat inkomstslag. Detkan framhållas att det inte behöver föreligga något uppdragsförhållande föratt en inkomst skall tas upp under inkomst av tjänst. T.ex. har inkomster frånkedjebrevsspel och hittelön beskattats i detta inkomstslag. Hit räknas ocksåenligt praxis bl.a. ersättning för lösta pristävlingsuppgifter, gottgörelse ikontanter eller in natura till den som ställt sig till förfogande ireklamsyfte, belöningar åt personer som räddat människor eller egendom i fara,vinster i fisketävlingar m.m. Till inkomst av tjänst räknas vidare vissaperiodiskt återkommande inkomster såsom pension, livränta, periodiskt understödoch undantagsförmåner. Inkomst av tjänst är dock ingen generelluppsamlingspost. Det kan förekomma inkomster som faller utanför befintligainkomstslag och förvärvskällor och därigenom blir skattefria. Degränsdragningsproblem som aktualiseras när det gäller inkomstslaget tjänstgäller främst avgränsningen mot det nuvarande inkomstslaget rörelse. Tveksamhetkan emellertid också uppkomma i fråga om avgränsningen mot det nuvarandeinkomstslaget dllfällig förvärvsverksamhet. Även tillfälliga inkomsterbeskattas ju som nämnts i vissa fall i inkomstslagettjänst. För att så skall kunna ske synes det emellertid fordras att inkomstenhärrör från någon typ av utförd prestation. Är det fråga om t.ex. en samlaresförsäljning av ett frimärke brukar intäkten hänföras till tillfälligförvärvsverksamhet. Föratt inkomst av rörelse skall föreligga brukar det krävas att verksamheten kännetecknasav varaktighet, självständighet och vinstsyfte. Om det brister i varaktighetenbrukar överskott från verksamheten beskattas i inkomstslaget tjänst. Detförhållandet att det kan brista i vinstsyfte saknar betydelse för frågan ominkomsten kan beskattas som inkomst av tjänst. Om emellertid en verksamhetvisserligen bedrivs i varaktiga och självständiga former men utan någotpåvisbart vinstsyfte kan verksamheten hänföras varken till inkomstslaget tjänsteller rörelse. Den faller inte heller in under inkomstslaget tillfälligförvärvsverksamhet. Överskott från en sådan verksamhet undgår således förnärvarande beskattning. Å andra sidan medges inte avdrag för eventuelltunderskott. Även i vissa andra hänseenden leder nuvarande tillämpning till endel resultat som kan förefalla stå i mindre god överensstämmelse med kravet påen neutral beskattning av vad som kan anses som arbetsinkomsten Det gällerbl.a. vissa situationer där ersättning som erhållits med anledning av någonverksamhet undgått beskattning därför att det inte ansetts röra sig omersättning för utfört arbete. Skälenför mitt förslag: De nuvarande principerna för vad som skall hänföras tillinkomstslaget tjänst bör i huvudsak behållas och inkomstslaget bör utgöra enförvärvskälla. Med den nuvarande utformningen av inkomstslaget tjänst kanemellertid som framhållits i det föregående förekomma arbetsinkomster som,trots att de inte är skattebefriade enligt 19 § KL, undgår beskattning pågrund av att de faller utanför befintliga inkomstslag. Till dessa hör t.ex.överskott av hobbyverksamhet som bedrivs både självständigt och varaktigt, menutan påvisbart vinstsyfte. Det framstår som en brist att sådana överskottundgår beskattning medan intäkter från verksamheter som bedrivs kanske på ett mertillfälligt sätt hänförs dll skattepUktig inkomst av tjänst.Inkomstslaget bör därför få en sådan utformning att överskott av även Prop.1989/90:110 mer varaktiga verksamheter utan påvisbart vinstsyfte omfattas. Andrainkomster som i praxis bedömts vara skattefria är ersättning vid inlösen avfornfynd och vissa belöningar för utfört arbete eller prestation, som lämnas avannan än den för vars räkning prestationen utförts, om belöningen inteutlovats i förväg eller annars varit förutsatt. Andra fall som aktualiseras ärskadestånd som inte kan hänföras till någon förvärvskälla, stipendier ochliknande ersättningar som inte utgått periodiskt eller som inte bedömtsinnebära att något arbete utförts för utgivarens räkning. Det kan emellertidfinnas även andra typer av inkomster som det från neutralitetssynpunkt ter sigbefogat att hänföra till inkomstslaget tjänst. Jaganser därför i likhet med RINK att det finns skäl att ge inkomstslaget en sådan utformning att det i högre grad än fungerar som en allmän uppsamlingsplats för vissa inkomsten Enligt min mening är det naturligt att i inkomstslaget tjänst beskatta alla ersättningar som någon får på grund av egen prestation eller verksamhet och som inte är att hänföra till inkomst av kapital eller näringsverksamhet. Med denna avgränsning kommer sådana belopp som avser t.ex. engångsbelopp till efterlevande för mistat underhåll i inte heller ifortsättningen att omfattas av inkomstslaget tjänst. sådanafall som i hittillsvarande praxis bedömts skattefria omfattas, underförutsättning att det rört sig om ersättning för någon prestation. Kammarrätteni förordar en snävare utformning av 31 S KL än den RINK föreslagit.Jag delar inte denna uppfattning. Avsikten är att stadgandet skall få en sågenerell utformning att det blir en uppsamlingsplats. Däremot finns det ävenenligt min mening anledning att såsom kammarrätten och SvenskaRevisorsamfundet SRS föreslagit göra vissa tillägg till 19 S KL. Jag ansersåledes att det inte heller i fortsättningen finns anledning att beskattaersättning till blodgivare och liknande och ersättningar för upplysningar m.m.som lett till gripande av brottslingar på grund av dessa ersättningarsspeciella karaktär Jag anser även att skattefriheten av samma skäl bör omfattahittelön samt belöningar till personer som räddat människor eller egendom ifara. Även vissa administrativa förenklingar uppkommer härigenom. De nu nämndaersättningarna bör således genom tillägg till 19 S KL undantas från skatteplikt. Hovrättenöver och anser att avgränsningen av vilka inkomster som är atthänföra till det ena eller andra inkomstslaget har fått en olycklig lagtekniskutformning i RlNK:s förslag. Förslaget att inkomstslaget tjänst skall tjäna somen uppsamlingsplats för vissa inkomster kommer enligt hovrätten inte hellertill adekvat uttryck i den föreslagna paragrafen. Hovrätten anser vidare attinkomstslaget borde få ett annat namn, t.ex inkomst av arbete m.m. Jagdelar hovrättens uppfattning att den lagtekniska lösning RINK föreslagit inteär lämplig. Detta bör lösas genom att definitionerna av inkomstslagennäringsverksamhet och kapital görs uttömmande, vilket även hovrätten förordat.Jag anser emellertid inte att det finns anledning att ge inkomstslaget tjänsten ny beteckning. Uttrycket inkomst av tjänst kan visserligen förefalla någotålderdomligt för modernt språkbruk. Med hänsyn till att det är ett väletablerat begrepp anser jag emellertidatt det ändå bör behållas. Förslagetföranleder ändringar i 19 och 31 SS KL. 5.2.2 Beskattningen av självständigt bedriven verksamhetutan vinstsyfte (hobby) Mittförslag: Nuvarande krav för att en verksamhet skall anses som rörelse(näringsverksamhet) ändras inte. Från intäkter i en verksamhet som drivssjälvständigt, men som på grund av bristande vinstsyfte beskattas iinkomstslaget tjänst och inte i näringsverksamhet, får avdrag göras förutgifter som betalats under beskattningsåret och, om överskott därefterföreligger, även för underskott som hänför sig före beskattningsåret.Avdraget får dock inte överstiga beskattningsårets intäkt av verksamheten ochfår inte heller kvittas mot andra tjänsteinkomsten RINKrsförslag: Överensstämmer endast delvis med mitt. RINK presenterar fyra olikalösningar rörande gränsdragningen mellan hobby och näringsverksamhet. Enlösning bygger på ett skärpt begrepp för vad som skall anses somnäringsverksamhet jämfört med nuvarande rörelsebegrepp, en annan innebärspeciallösningar för de vanligaste vinst- och avdragssituationerna, en tredjeinnefattar ett näringsverksamhetsbegrepp utan vinstsyfte och slutligenbeskrivs en lösning med kvittningsförbud för underskott av näringsverksamhetmot inkomster i andra förvärvskällon Lösningen med ett preciseratnäringsverksamhetsbegrepp är den som kommittén i första hand förordan Detsistnämnda förslaget innebär att kraven för att en verksamhet skall anses somnäringsverksamhet höjs jämfört med nuvarande rörelsebegrepp. En verksamhetskall således anses som näringsverksamhet endast om det av omständigheterna idet enskilda fallet klart framgår att den bedrivs med vinstsyfte. RINK föreslåringa särskilda regler rörande kostnadsavdrag för hobbyinkomsten Remissinstanserna:Förslaget har fått ett blandat mottagande. Den av RINK föreslagna beskattningenav överskott av hobbyverksamhet kan enligt många remissinstanser ge upphov tillsvårigheter, bl.a. vid inkomstberäkningen. Vidare anförs att det inte ärrimligt att kostnader som uppkommit under tidigare beskattningsår inte får drasav. Flera remissinstanser kommer också med alternativa förslag. RSV haringenting att erinra mot att reglerna skärps för underskottsrörelser avhobbykaraktär genom ett höjt näringsverksamhetsbegrepp. Verket har i och försig inte heller något att erinra mot att överskott av hobbyverksamhetbeskattas i inkomstslaget tjänst. Enligt RSV:s mening uppstår dock problembeträffande avdrag för kostnader hänförliga till tidigare ån RSV föreslår attöverskott från självständiga och varakdga verksamheter utan egentligtvinstsyfte skall beskattas i inkomstslaget tjänst och där behandlas somsärskilda förvärvskällor, varvid varje verksamhet skall utgöra en förvärvskälla.Avdrag får medges för utgifter betalda under beskattningsåret och förnettokostnaden det närmast föregående året. Kammarrätten i anserockså att RINK:s förslag innebär svårigheter när det gäller beräkningen avinkomsterna av hobbyverksamheten. att avdraget för kostnaderför hobbyverksamhet begränsas till ett belopp Prop. 1989/90:110 som motsvararstorleken av intäkterna av den aktuella verksamheten.