prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Majoriteten av de remissinstanser som yttratsig om inrättande av professurer, specialdestinerade för kvinnliga forskare,har intagit en negativ hållning. De anser att del mera skuke skada än gagna dekvinnliga forskarna. Regeringen delar denna uppfattning. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Slutligen har utredarenföreslagit atl det införs en möjlighet all redan vid ledigkungörandet av entjänst ange att endast ell begränsat antal skrifter skall åberopas samt enföreskrift om atl de sökande skall redogöra för de vetenskapliga landvinningarsom de anser främst skall beaktas. Regeringen delar även denna uppfattning. Regeringen kommer i annalsammanhang alt besluta om ändringar i högskoleförordningen i huvudsakligöverensstämmelse med utredarens förslag. De ändringar i tiksätlningsförfarandetsom regeringen nu har för avsikt all genomföra kommer all förenkla ochförtydliga processen med bibehåkande av de högt ställda kraven på vetenskapligprövning och rättssäkerhet. De kommer även all kunna leda till alt man på etlbättre sätl kan anpassa proceduren till de skillnader som föreligger mellan olikafakukdsområden vad gäller l.ex. antalet sökande och omfattningen av åberopatmaterial. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Inomhögskolan skall bedrivas utbildning och forskning. Många skäl talar för atl deanställda inom högskolan bör medverka i och kunna användas inom båda och intebara den ena eller den andra av högskolans huvuduppgifter. Ellviktigt inslag i den nya tjänsteorganisation för högskolan, som infördes år1986, var atl lärare med intresse och kompetens för forskning i vidgadomfattning skulle beredas tillfälle all inom ramen för sin tjänst bedrivaforskning eller delta i forsknings- och utvecklingsprojekt. Del skulle intelängre vara förbehållet innehavare av endast vissa tjänster att ägna sig åt forskning. Konkretberörde förändringen framför allt mellannivån inom högskolanslärarorganisation. hade på denna nivå funnits dels docenttjänster,främst avsedda för forskning, dels universiletsleklorsljänsler, avsedda förundervisning och andra uppgifter inom högskoleutbildningen. Dessa tjänsterersattes nu av tjänster som högskolelektor. Högskolelektorerskall, som alla lärare inom högskolan, ägna sig åt utbildning, egenfortbildning och administrativt arbete. För tjänslema finns ett undervisningslakpå per läsår. Högskolelektorer skall bedriva eller medverka iforskning inom ramen för tjänsten i den omfattning, som högskolestyrelsenbeslutar. Ävenefter tjänslereform finns lärartjänster inom högskolan högskoleadjunkter, för vilka inte krävs genomgången forskamtbildning och vilkahuvudsakligen är avsedda för uppgifter inom den grundläggandehögskoleutbildningen. Undervisningslakel för dessa tjänster är väsentligt högreän för högskolelektorerna. Regeringenhar tillsatt en utredning om vissa undervisningsfrågor i högskolan (Dir.1989:7). Utredningen har till uppgift atl göra en genomgång urkvalitetssynpunkt av förhållandena inom gmndutbildningen och ge förslag tillhur lärarstödet till de studerande bör utvecklas. Utredningen kan givelvis fåkonsekvenser på lärarsidan. Behovet ökar av lärare med forskamtbildningoch egna kvalificerade forskningsmeriter, men minskar när det gäller lärareulan doktorsexamen. Påsikt bör för alla lärartjänster inom högskolan med undantag av tjänslema inomdel konstnärliga området krävas avlagd doktorsexamen. Härigenom ges formellamöjligheter för alla lärare att i tjänsten medverka i högskolans forskning.Redan nu bör så långt möjligt högskole-adjunklsljänsler, som blir lediga, omvandlastill tjänster som högskolelektor. Enligtuppgifter från () fanns sammanlagt ca 4200högskolelektorer inom högskolan. Högskolelektorer svarar för avsamtliga årsverken inom högskolan. SCB har också redovisat antalet årsverkeninom forskning. Uppgifterna avser här /88. Enligt dennaredovisning utfördes 500 årsverken inom högskolans forskning avhögskolelektorer. Dessa svarade därigenom för av hela antaletårsverken för forskning inom högskolan. Vissa tjänsteorganisatoriskaförändringar, som genomförts efler detta år, del senaste för vilket statistiskauppgifter föreligger, har inneburit att antalet FoU- årsverken utförda avhögskolelektorer ökat. årsforskningsproposition har i en lillregeringen överlämnad skrift. Forskning i tjänsten, fört fram önskemål om encentral reglering av innebörd all minsl en tredjedel av varje högskolelektorsarbetstid skulle avse forskning. Huvuddelen av denekonomiska omslutningen inom högskolan avser forskning och forskamtbildning.Del är naturligt all detta förhåkande i rimlig utsträckning avspeglas också iarbetsuppgifternas fördelning mellan olika personalkategorier inom högskolan.Många av dagens högskolelektorer har dock anställts för och har sinahuvudsakliga meriter inom undervisning. Principen är och måstevara alt det är lokala organ som svarar för fördelning av arbetsuppgifter ocharbetsledning i övrigl. Centrala föreskrifter rörande detta bör inte utfärdas.I vilken utsträckning forskning skall ingå i tjänsten bör således inte anges it.ex. högskoleförordningen utan bestämmas individuellt vid fördelning avarbetsuppgifterna inom institutionen. Del är dock angeläget atthögskolelektorer mer än vad som är fallet får möjlighet all forska ellermedverka i forskning. För atl markera all forskning skall betraktas som en avflera arbetsuppgifter för behöriga innehavare av högskoldeklorsljänsl bördärför högskoleförordningen ändras i så måtto all det liksom för professoreroch forskarassistenter föreskrivs att högskolelektorer skall bedrivaforskning. Liksom skall dock omfattningen av forskningsuppgifternaliksom förläggningen i tiden av dessa vara en lokal arbetsledningsfråga inomramen för befintliga resurser. För en enskildhögskolelektor behöver arbetsuppgifter inom forskning således inte förekommavarje läsår. Dessa arbetsuppgifter kan också koncentreras lill kortare ellerlängre perioder. Del innebär atl den angivna förändringen inte medför ändringav det undervisningstak, som gäller för högskolelektorer. Detta bör ävenfortsättningsvis gälla när en högskolelektor helt arbetar medundervisningsuppgifter. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Tillföljd av all forskning blir ett åliggande i tjänsten för högskolelektorer börbefordringsgmnderna för dessa tjänster ändras så att de inte kan tillsättas påen bedömning av främst pedagogiska meriter. Denya reglerna bör införas för sådana tjänster, som ledigförklaras efter denIjuli 1990. Denuvarande högskolelektorerna utgör inte någon homogen gmpp med avseende påfömtsättningar och intresse för medverkan i forskning. Bland dagenshögskolelektorer finns exempelvis ett stort antal personer, som tillsattshuvudsakligen på pedagogiska meriter och för arbetsuppgifter inom gmndläggandehögskoleutbildning. Varken för de berörda individerna eller för verksamheteninom högskolan är del därför lämpligt all skyldigheten atl forska i tjänsteninförs generellt för dem som redan har tjänst som högskolelektor. Somframhållits är det dock angeläget att forsknings-kompetenta högskolelektorer iökad utsträckning medverkar i forskning. Del är likaså viktigt att den storagruppen redan anställda högskolelärare stimuleras till kvalificeradeforskningsinsatser. För de personer som redan är förordnade som högskolelektorskall bestämmelsen atl forskning skall ingå i tjänsten gälla, om de antagitseller antas som oavlönade docenter. Ytteriigareen princip lärartjänstreform är alt alla tjänstekategorier kaninrättas med alla typer av finansiering. 1 propositionen om ny arbets- ochtjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan framhök föredraganden:"Samtliga uppgifter bör kunna ingå i resp. tjänst oavsett hur verksamhetenfinansieras. Detta ger högskolemyndigheterna en möjlighet atl innefatta ävenden exlemt finansierade verksamheten, såväl forskning som utbildning, iunderlaget för lärartjänster, något som underlättar en långsiktig planeringför den samlade verksamheten." 1984/85:57 s. 9) I konsekvens med denändrade lärartjänslorganisalionen har senare vissa förändringar införts i frågaom de tjänster som forskningsassistent, vilka huvudsakligen använts för arbeteinom externt finansierade projekt. Härigenom markerades ytterligare alt denenhetliga tjänsteorganisationen skall användas för allt arbete som utförs inomhögskolan. Den externt finansierade verksamheten inom utbildning och forskningär ett reguljärt inslag i högskolans verksamhet. Inga särskilda anställningsformereller tjänstekategorier skall användas för denna verksamhet. innebärdetta en kraftig markering av att det är högskolan, som ytterst är ansvarig förverksamheten oavsett hur den finansieras. Avsiktenhar varit all tjänster som forskningsassistent (ibland även benämnda forskare)endast skall inrättas när ingen annan tjänst kan komma i fråga. Tjänst somforskningsassistent är en arvodestjänst, som alltså inte behöverledigförklaras. Tjänsten kan tillsättas antingen med liksvida-reförordnandeeller med tidsbegränsat förordnande. Påmånga håll inom högskolan inrättas fortfarande ell stort antal sådana tjänster,uppenbarligen utan iakttagande av den föreskrift i högskoleförordningen somsäger atl sådan tjänst skall inrättas endast i undantagsfall. Tjänsternafinansieras oftast av externa medel. Som framhållits är det inte meningen atlt.ex. uppdragsforskning eller forskningsrådsfinansierad forskning skall utförasav personal som har andra anställnings- och arbets- 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. villkorän institutionens personal i övrigl. Den externt finansierade verksamhetenskall ulföras inom ramen för den reguljära tjänsteorganisationen. Många av demsom har tjänst som forskningsassistent/forskare skulle sannolikt hakunnat förordnas som högskolelektorer. En fömtsättning för allalla högskolelektorer skak kunna ges rimlig tid för medverkan i forskning ärall arbetsuppgiftema fördelas på etl enhetligt sätt inom högskolan. Stora delarav dessa arbetsuppgifter får inte knytas till tjänster vid sidan om högskolanslärarorganisation. De tidigare gjordaförändringama i tjänsteorganisationen har således visat sig inte varatillräckliga. Den enhetliga lärartjänslorganisalionen bör nu genomföraskonsekvent genom att tjänstekategorin forskningsassistent avskaflFas. Nyatjänster som forskningsassistent bör inte inrättas efter . 1 denmån behov finns av tidsbegränsade anställningar för arbete inomforskningsprojekt m. m. skall möjligheterna lill projektanställning utnyttjas. Vid forskningsråden finnsi dag ell antal särskilda tjänster som forskare med tidsbegränsat förordnande.Tjänsterna placeras vid en högskoleenhet. Efter förordnandelidens utgång harinnehavaren rätt att få en tjänst som högskolelektor vid denna enhet, som dåockså får finansiera tjänsten. Viss kriiik har riktats mol dennatjänslekonstmktion. Vissa högskoleenheter har av kostnadsskäl inte velatacceptera placering av sådana tjänster. Forskningsrådenshuvuduppgift är all svara för fördelning av medel tik forskningsprojekt. Delkan diskuteras om råden dämlöver skall svara för tjänster på denna nivå.Forskartjänsterna kan sägas innebära en kvalificerad form av den rörligaresurs för forskningstid inom högskoldektorsljänsler, som fakultetsnämndemafördelar. Del bör inför nästa planeringsperiod prövas om forskartjänsterna börfinnas kvar eller om alternativa former för fördelning av denna typ avforskningsresurser vore atl föredra. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Delär viktigt all stärka fakukelsorganens roll i forskningsorganisationen ochmarkera de krav på vetenskapliga kvalitetsbedömningar som måste ställas pådessa organ. Kvalificeradeforskningsmöjligheter ges genom de särskilda forskartjänster, som ärinrättade vid forskningsråden. Dessa tjänster inrättas utifrån samladebedömningar av forskningsbehov och forskningskompetens. Tjänsterna kan innehasunder och ger möjlighet till koncentration på långsikligaforskningsuppgifter, ofta inom nya områden eker forskningsfall, som av olikaskäl inte är integrerade i den fasta forskningsorganisationen inom högskolan. Flera skäl talar för altfakulletsnämnder borde ansvara också för forskningsinsatser ochforskningsmöjligheter av det slag, som dagens rådsforskartjänster innebär.Från och med /92 bör försöksvis medel anvisas lill dehumanistiska och malemalisk-nalurvetenskapliga fakulteterna för att göra delmöjligt all finansiera högskolelektorers forskning på i huvudsak de vikkor,som gäller för rådens forskartjänster. 1 detta ligger atl rimligaforskningsresurser skall ställas till förfogande för tjänsle- Sådanasatsningar på specialiteter bör också kunna ske i samverkan mellan fakulteternai landet så all de olika universiteten formar program som är unika iförhållande lill varandra. För delta ändamål kommeratt anvisas sammanlagt 15 milj. kr. /92 och ytteriigare 35milj. Sammanlagt kommer således 50 milj. kr. årligenall ställas till förfogande. Medlen skall fördelas med lika stora belopp tillvar och en av de humanistiska respektive de malemalisk-nalurvetenskapligafakulteterna i landet. Den resurs varje fakuket får är av sådan omfattning atlminst etl tiotal högskolelektorer kan engageras på heltid med forskning.Fakultetsnämndema bör också ha goda möjligheter alt främja samverkan mellanforskare inom fakultetens olika ämnesområden kring gemensammaforskningsområden. Målsättningenför de resurser som regeringen föreslår skall tilldelas dessa sammanlagt tiofakulteter, skak vara all aktivera en samplanering och gemensam forskning medutgångspunki i den bästa vetenskapliga kompelens som finns att tillgå inomfakulteterna eller som kan rekryteras lill dessa. Medlenskall betraktas som tidsbegränsade. En utvärdering av hur medlen har använtsskall göras , varvid eflFekterna av denna typ av insatser skallbelysas, inte minsl när del gäller fakullelsnämndemas möjligheter altåstadkomma program och specialiteter av den vetenskapliga kvalitet somkännetecknar forskningsrådens insatser. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Tjänsteorganisationeninom den kommunala delen av högskolan tjänsteorganisation för den kommunala delen av högskolan lades fast efterförslag i propositionen om högskoleutbildning m. m. (prop.1981/82:89). nytt statsbidragssystem infördes för utbildningarna.Statsbidraget skulle inte längre knytas lill lärartjänster eller devgmpper. Isamband med detta blev det utbildningshuvudmännens sak all efler förhandlingarmed personalorganisationerna utforma tjänster för lärare och skolledare. Endastbehörighet till tjänsterna för lärare skulle regleras generellt genombestämmelser meddelade av regeringen. Enligthögskoleförordningen finns del två slag av tjänster som lärare inom vårdområdeti den kommunala delen av högskolan, nämligen lärare i kommunalhögskoleutbildning och lärare med särskild inriktning mot forskning ochutvecklingsarbete (FoU-lärare). För behörighet lill den senare tjänsten krävsbl.a. doktorsexamen eller motsvarande kompelens. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har på regeringens uppdrag dels utrett samverkan förforskningsanknytning mellan statlig och högskola, dels sett över möjligheternalill forskamtbildning och forskning för lärama i den . UHÄanser del viktigt all vårdhögskolorna skall kunna rekrytera lärare medforskarkompetens samt all denna kompelens kan upprätthållas genom att lärarnages möjlighet att bedriva forskning. UHÄ föreslår all det anvisas en särskildrörlig resurs för den kommunala högskolans forskarutbildade lärare underanslaget till de medicinska fakulteterna. Samma regler för tilldelning av medelbör gäka som för motsvarande statliga tjänster, dvs. behöriga all söka medel ärhögskolelektorer och högskole- adjunkter som har avlagtdoktorsexamen eker har motsvarande kompetens. UHÄ anser också all sammatjänstekategorier bör finnas i den som i denstatliga, dvs. tjänster som högskolelektor och högskoleadjunkt, och att detstatliga regelsystemet för tjänsterna bör tillämpas. Landstingsförbundetsinställning i frågan har redovisats i en särskild skrivelse lillutbildningsdepartementet. Förbundet anser att det inom den kommunala delen avhögskolan bör finnas lärartjänster med samma behörighetskrav ochijänstgöringskrav som inom högskolan i övrigt. Förbundet är, enligt skrivelsen,berett alt verka för att vissa förändringarinförs i landstingens centrala avtal för berörda FoU- lärartjänster med syfteatl uppnå önskvärd överensstämmelse med reglerna för tjänst som högskolelektor.Förbundet anser också att egen forskning inom tjänstens ram bör ske först efteratt beslut härom har fattals i särskild ordning och att beslutet skall varakopplat lill fördelning av medel till forskning, s. k. rörlig resurs. Eftersomvårdforskningen bör tillgodose vårdens behov av utveckling och ny kunskap anserförbundet all sjukvårdshuvudmännen bör få representation i fakultetsnämnderna. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Fleraframställningar har gjorts lill regeringen om förbättring avforsk-ningsmöjlighelerna för lärarna inom den . Vid högskoleenheter medfasta forskningsresurser fanns det 1987/88 3246 högskoldektorsljänsler och 3011tjänster som högskoleadjunkt. Vid de mindre och medelstora högskoleenheternavar antalet 415 respektive 700. I den kommunala högskoleutbildningen finnsenligt uppgifter frän 50 tjänster som FoU-lärare och ca1400 tjänster som lärare i högskoleutbildning. Relationen mellanandelen lärare med forskarutbildning och andelen lärare utan sådan utbildningär således en helt annan inom den kommunala högskoleutbildningen än inom högskolani övrigt. Möjligheterna för lärare att forska i tjänsten med de positivaeflFekter detta har såväl direkt som indirekt är dock beroende av om lärarnahar tillräckliga kvalifikationer för forskning. Medlen ur de s. k. rörligaresurserna under fakultetsanslagen fördelas endast till högskolelektorer ochhögskoleadjunkter med doktorsexamen. Enligt regeringens meningmåste andelen lärare med doktorsexamen öka inom den kommunalahögskoleutbildningen. Forskarutbildning av lärare inom den kommunala högskolankan ses som personalutveckling och i vissa delar vara en uppgift som ligger hosarbetsgivaren. är berett alt verka för atl tjänster som FoU-lärare ersätts med tjänster somhögskolelektor. Inför en övergång lill den tjänsteorganisation som gäller iden statliga delen av högskolan är personalulvecklingsåtgärder av detta slag enangelägen åtgärd. Staten har ansvar för denforskning som bedrivs inom den statliga forskningsorganisationen, där ocksåhuvuddelen av den för vårdutbildningen relevanta forskningen bedrivs och därnya forskningsområden eta- Denna forskningbedrivs i första hand vid de medicinska fakulteterna men i ökande grad ocksåinom ämnen vid de samhällsvetenskapliga fakulteterna, t.ex. pedagogik ochsocialt arbete. Forskarstuderande med medellång vårdutbildning som bakgrundfinns oftast inom områden som är angelägna ur hälso-, sjukvårds- ochomsorgssynpunkl. Del är angelägel att stimulera sådan forskning. Regeringenkommer i del följande under anslagen Medicinska fakultetema ochSamhällsvetenskapliga fakulteterna att föreslå vissa åtgärder för all förslärkaforskningen inom vårdområdet. Förslagen innebär bl. a. att det under anslagetlill de medicinska fakulteterna anvisas en särskild rörlig resurs förkommunala högskolans forskamtbildade lärare. Den forskning som kommer altbekostas med dessa medel är givetvis angelägen också för hälso- och sjukvården.Sjukvårdshuvudmännen och högskoleenheterna bör lokall överväga lämpliga formerför all praktiskt underlätta denna forskning. 1989/90:90 Avsnitt17 Utbildningsdep. Vissakliniska tjänster inom det medicinska området Den 1 juli 1986trädde en ny arbets- och tjänsteorganisation i krafl inom högskolan (prop.1984/85:57, UbU 9, rskr. Reformen omfattade inte tjänsterna som klinisklärare, lärare i medicinskt ämne med klinisk anknytning eller klinisk amanuensinom det medicinska området. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har haftregeringens uppdrag att analysera situationen för dessa lärartjänster ochföreslå eventuellt erforderliga förändringar för dessa tjänster. UHÄföreslår alt de kliniska lärartjänsterna ersätts med tjänster somhögskolelektor, förenade med läkartjänst på specialistnivå, dvs. med tjänst somöverläkare, biträdande överläkare, avdelningsläkare eller distriktsläkare.Förordnande på tjänsten bör meddelas tills vidare. De kliniska uppgifternaföreslås omfatta högst en tredjedel av normal arbetstid under etl enskiltarbetsår. Tjänstgöringstiden för utbildning och forskning skall, enligtförslaget, i normalfallet fördelas lika. Förslaget innebär vidareatl tjänslema som klinisk amanuens ersätts med tjänster som klinisk assistent.Resurser för den tredjedel sjukvårdsarbete som ingår i nuvarande tjänsterföreslås användas av resp. sjukvårdshuvudman för alt inrätta läkartjänster imotsvarande omfattning. Förordnande på arvodestjänst som klinisk assistentföreslås ges på hel- eller deltid. Förordnande bör ges tills vidare, docklängst i taget. För sådan tjänst somprofessor som inrättas av högskolan bör beslut om få fallas avhögskolestyrelsen efler medgivande av sjukvårdshuvudmannen. 1 rapporten föreslås ocksåall varje tjänst som lärare skall kunna förenas med tjänst som läkare ellerannan tjänst inom sjukvårdsorganisationen. Det bör också bli möjligt att, utanavbrytande av ijänstelillsätlningen och därefter följande förnyat ledigförklarande,tillsätta en lärartjänst ulan i ledigkungörelse angiven . 13 1989/90. 1 saml Nr 90 Delbör också, anser UHÄ, bli möjligt alt lokalt besluta om vilka enheter Prop.1989/90:90 inom sjukvårdsorganisationen som skall utnyttjas för undervisning och Avsnitt 17 forskning. En sammanfattning av remissyttrandena finns tillgänglig iutbildningsdepartementet. Förslagetatt ersätta tjänslema som klinisk lärare med högskolelektorat förenade medläkartjänst på specialislnivå tillstyrks, med något undantag, avremissinstansema. Landstingsförbundetföreslår alt företrädare för sjukvårdshuvudmännen skall ingå i de medicinskafakultetsnämndema och att beslut om forskning i tjänsten m. m. fallas av dessanämnder. Förslagetall ersätta kliniska amanuensljänster med tjänster som klinisk assistenttillstyrks av och medicinska forskningsrådet. Förslagettillstyrks också i princip av läns landstingskommun, länslandstingskommun, Göieborgs och läns landstingskommun och . anför alt den sjukvård som utförs inomde kliniska amanuenstjänsterna ligger på en kvalificerad nivå och måste ersättasmed läkartjänster som ligger kostnadsmässigt högre än de kliniskaamanuenstjänsteraa. anser därför alt konsekvenserna försjukvården ytterligare måste klarläggas och frågan om ekonomisk kompensationlill sjukvårdshuvudmännen las upp lill ingående diskussion. Likartadesynpunkter framförs av , och länslandstingskommuner saml av . Landstingsförbundetpåpekar det angelägna i att etl eflFektivl lokall samråd kommer lill stånd bl.a. för att hantera frågor om och upplåtna enheter. Deregler som gäller övriga lärartjänster i högskolan, bör i största möjligautsträckning också gälla för lärartjänsterna inom det medicinska området.Tjänsterna som klinisk lärare och lärare i medicinskt ämne med kliniskanknytning bör därför ersättas med tjänster som högskolelektor medlills-vidareförordnanden. Arbetstidens fördelning mdlan uppgifter inom utbildningoch forskning bör som för övriga högskoldektorsljänsler avgöras genom lokalabeslut. Tjänst som högskolelektorinom det medicinska området bör kunna förenas med läkartjänst påspecialislnivå. Tjänstgöringen bör kunna rymma en tredjedel klinisktjänstgöring. Uttag av etl maximerat antal limmar för sjukvård bör regleras iarbetstidsavtal. Beslut om bör fallas av högskolestyrelsenefter medgivande av sjukvårdshuvudmannen. Regeringens förslag medför behov avlagändringar. Enligt lagen 0982:764) omvissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunala hälso- ochsjukvården som har upplåtits förgmnd- läggandeutbildning av läkare, m.m. får regeringen förordna att en tjänst förspecialistutbildad läkare skall vara förenad med en tjänst för lärare vid enhögskoleenhet.