prop · GD0369 · 1989-12-31 00:00:00 — Genom konventionen kommerskyddet för världens barn att säkras på många punkter. En viktig del av konventionenhandlar om övergrepp mot barn och regeringen har därför föreslagit särskildamedel till metod- och fortbildningsinsatser inom detta område. Det finns behov av att utveckla nya metoder för stöd ochhjälp till utsatta flyktingbarn och flyktingungdomar. Inte minst gällermetodutvecklingen flyktingbarn och flyktingungdomar som söker asyl och kommertill landet utan vårdnadshavare. har framkommit att problemenär betydande även för invandrarungdomar som inte är flyktingar. Andra generationensinvandrare är överrepresenterade bland de ungdomar som är intagna på landetsungdomsvårdsinstitutioner. kommer att initiera ettutvecklingsarbete när det gäller barn och ungdomar vars föräldrar är flyktingareller invandrare. Särskild uppmärksamhet bör i sammanhanget riktas mot attutveckla det uppsökande och förebyggande arbetet bland invandrarungdomar. Min bedömning: Ungdomars förhållande till våld hänger somregel samman med deras uppväxtvillkor Föräldraansvaret måste förtydligas ochstödjas. Ungdomens eget ansvar och engagemang skall betonas liksom allmännaförebyggande samhällsåtgärder mot våld. Ensidigt negativa bostadsmiljöer skallmotverkas. Det våld som begås i samhället utförs till övervägande ddav manliga vuxna. Samhällets reaktioner mot alla former av våld måste varatydliga och konsekventa. Jag vill understryka att ungdomars beteende ochförhållande till våld som regel har sin grund i uppväxtvillkoren. Mångaboendemiljöer är alltför socialt ensidiga vilket påverkar barns och ungdomarsuppväxtvillkor negativt. För vissa barn och ungdomar blir våld, missbruk ochkriminalitet en del av vardagslivet. Olika insatser sker i bostadsområden föratt bryta sådana tendenser. Det förebyggande barn- och ungdomsarbetet måsteges än högre prioritet. Det lokala samarbetet regleras i Kungl. Maj:ts cirkulär(1970:513) om intensifierat samarbete mellan polis, socialtjänst och skola. Jaghar tagit initiativ till en översyn av de frågor som berörs i cirkuläret isyfte att bidra till ett bredare och mer samordnat lokalt engagemang. Barn- och har också inlett ettsamarbete med den av regeringen tillsatta (SB 1988:01) pågrundval av rapporten (SOU 1989:67) Levnadsvillkor i storstadsregionen. Barn-och har särskilt framhållit vikten av att barns och ungdomarsuppväxtvillkor och behov i socialt utsatta boendemiljöer uppmärksammas. Föräldrar och andra vuxna bör få ökade möjligheter attutveckla delaktighet och insyn inom barnomsorgen, i skolan och ibostadsområdet. Ungdomarna själva måste också engageras på sin fritid. Det ärav största vikt att former för ungdomars inflytande och ansvar kan utvecklasoch tillvaratas för att i ökad utsträckning få till stånd en meningsfull skol-och fritid. I proposition (prop. 1989/90:28) om vård i vissa fall avbarn och ungdomar föreslår regeringen en ny lag som skall ersätta lagen(1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Den nya lagenföreslås träda i kraft . Om lagförslaget antas av förbättrasmöjligheterna att omhänderta en ung människa som genom sitt eget beteendepåtagligt riskerar sin hälsa eller utveckling. Sociala myndigheter får ökatlagstöd för att hjälpa en ung människa även om denna motsätter sig hjälpen - iett skede då man bedömer att det är möjligt att med mindre omfattande insatserkomma tillrätta med problemen. Efter förslag i propositionen (prop. 1987/88:135) omåtgärder mot unga lagöverträdare infördes nya regler för attunga lagöverträdare skall mötas av en snabbare, meramarkerad reaktion från samhällets sida. Regeringen tog vidare initiativ till enförsöksverksamhet med snabbare handläggning av mål mot unga.Försöksverksamheten bedrivs i åtta åklagardistrikt. () har fått regeringens uppdrag att utvärdera dels försöksverksamheten, delsden ändrade lagstiftningen rörande åtgärder mot unga lagöverträdare. BRÅavlämnade en delrapport . Slutrapport skall avlämnas i april1990. En arbetsgrupp inom med företrädareför social-, ju- j2 stitie-och har till uppgift att närmare studera hur socialtjänstensoch rättsväsendets insatser när det gäller unga lagöverträdare kan samordnas. Lagen (SFS1989:928) om försöksverksamhet med samhällstjänst öppnar nu möjligheter förvissa domstolar att förena en dom på skyddstillsyn med en föreskrift att dendömde skall utföra obetalt arbete i viss omfattning, s.k. samhällstjänst.Påföljdsformen skall prövas försöksvis på fem orter i landet ochberör 8 av 61 frivårdsdistrikt. Samhällstjänstenär ett led i ansträngningarna att utveckla påföljdsvarianter som kan minskaanvändningen av fängelsestraff. De arbetsuppgifter som skall utföras skall intehämtas från den reguljära arbetsmarknaden. Främst ideella föreningar men ävenvissa myndigheter förutsätts kunna tillhandahålla arbetsuppgifter. Regeringenhar tillsatt en kommission för att motverka våldet och förbättrastödet till brottsoffren (Dir 1989:58). Det breda folkliga engagemanget idessa frågor skall tas tillvara. Kommissionen skall avge sin slutrapportsenast . 2.9 Ungdomar och droger Minbedömning: Samhällets attityder till droger är av stor betydelse för ungdomarsdrogmissbruk. Ungdomar i utsatta miljöer drabbas hårt av droger. Samhälletsinsatser i syfte att förebygga drogsmissbruk skall därför intensifieras. Staten gerett omfattande stöd till folkrörelsernas och de frivilliga organisationernasdrogförebyggande verksamhet. En stor del av dessa insatser riktas tillungdomsgrupperna. Konsumtionenav alkohol har tenderat att öka. Starkölsförsäljningen har t.ex.ökat markant. Olika undersökningar tyder på att konsumtionsökningen ärbetydande i ungdomsgrupperna. Regeringen har gett i uppdrag attöverväga möjliga åtgärder för att minska alkoholens tillgänglighet iungdomsgrupperna. Denlandsomfattande aktion mot droger som startades fortsätter.Aktionen leds av en arbetsgrupp () som arbetar med drogfrågor Aktionenkonkurrerar inte med reguljärt drogförebyggande arbete utan samordnar, understödjeroch förstärker den ordinarie verksamheten. Regeringenhar tillsatt en ny aktionsgrupp mot narkotika. I gruppen ingårrikspolischefen, riksåklagaren, generaltulldirektören, generaldirektörerna förkriminalvårdsstyrelsen, skolöverstryrdsen, ochförbundsdirektörerna i samt ordförandena istatens ungdomsråd, och regeringens samordningsorgan förnarkotikafrågor (SAMNARK). Gruppen skall samordna samhällets insatser motnarkotika. Högsta prioritet skall ges till förebyggande åtgärder inom olikaområden. Gruppen skall bl.a. se till att en intensifieraduppsökande verksamhet kommer till stånd i förhållande till ungdomar somriskerar att utveckla ett missbruk.Genom olika insatser skall ungdomar, föräldrar, skolpersonal, fritidspersonaloch organisationer gemensamt försöka motverka bruket av narkotika ibostadsområden och andra miljöer där ungdomar vistas. Slutligenskall gruppen analysera effekterna av samhällets samlade resurser motnarkotikan i syfte att undersöka om befintliga resurser kan användaseffektivare. Gruppens arbete skall avslutas . I denuppgörelse om statsbidrag för ungdomsvård som träffats mellan företrädare förstaten och de båda kommunförbunden har den tyngsta vården prioriterats.Statsbidragen ökar sålunda till slutna insitutioner inom ungdomsvården.Överenskommelsen innebär att den länsövergripande planeringen avinstitutionsvården skall intensifieras. Detta ger möjligheter till en ökaddifferentiering och en utbyggnad av institutionsvården för de tyngstagrupperna. Deninternationella narkotikasituationen är fortfarande allvarlig. Ett nordisktministermöte kommer att äga rum . har också föreslagitatt FN utvecklar ett globalt handlingsprogram mot narkotika. Det svenskaförslaget kommer att behandlas vid ett särskilt möte i FN:s generalförsamlingi . 2.10 Ungdomars internationella engagemang Minbedömning: Det internationella samarbetet kommer att öka. Ungdomars möjligheterlill att resa bör stimuleras. Resande innebär en ökad kulturell förståelse ochförstärkt internationell solidaritet. Det är angeläget att ungdomar kan delta iett internationellt ungdomsutbyte. Svenskaungdomar växer upp i ett samhälle som blir alltmer beroende av deninternationella utvecklingen. Inom finns ett väl utvecklat samarbetemellan de nordiska ungdomsorganisationerna. En nordisk ungdomskommitté arbetarunder nordiska ministerrådet. ram finns dels ett ungdomscenter i och dels eneuropeisk ungdomsfond. Inom EG:s ram finns flera utvecklade program förstuderande- och forskarutbyte som direkt berör ungdomar. Ett särskiltungdomsutbytesprogram, Youth for Europé är igång . Sverigeoch övriga EFTA-länder är med i teknik-ochpraktikantutbytesprogrammet COMETT. Inom ramen för EFTA-EG-samarbetetdiskuteras även anslutning till flera program. Den tredje ungdomsministerkonferensenkommer att äga rum i . Huvudtemat blir ungdomarsmöjligheter till ökad internationell rörlighet. Underhösten 1990 kommer regeringen att genomföra en speciell satsning för ungdomarangående Europafrågorna - ungdomsoffensiv för . Genom bl.a. seminarieroch information kommer ungdomar att ta del av det arbete som pågår inomregeringen både vad gäller EG, och utvecklingen i Östeuropa.Särskilda medel kommer att avsättas till ungdomsorganisationernas egetsamarbetsorgan för internationella frågor. för Sverigesungdomsorganisationer (LSU), för att delta i ungdomsoffensiv för . Regeringen har efterönskemål från ungdomsorganisationerna tagit initia- Skr. 1989/90:69 tiv tillatt en stiftelse bildas för att främja internationellt ungdomsutbyte, bl.a.genom att införa ett internationellt ungdomsrabattkort. Detta skall t.ex. gerabatter på främst kulturevenemang och resor, ungdomsministerkonferenser1985 och 1988 har rekommenderat att medlemsländerna inför ettungdomsrabattkort som ett medel för att öka den internationella rörligheten.Nio länder har infört kortet och ytterligare tio länder planerar attinföra detta. Ungdomskortet fungerar internationellt i de länder som införtdetta. Dentidigare nämnda ungdomsutredningen skall särskilt belysa ungdomarserfarenhetsutbyte med andra länder. Ett förslag skall presenteras senast den30 . Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anförti denna skrivelse angående en samlad ungdomspolitik. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skrivelsenshuvudsakliga innehåll.................................. ........ 1 Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde 2 1 Inledning.................................................................. 2 2 Ungdomspolitikeninför ........................... ........ 3 2.1 Insatser år1990........................................ ........ 3 2.2 Ungdomarsmöjligheter att påverka - ökad demokrati och jämlikhet för ungdomar 4 2.3 Ungdomar ochkulturen.............................. ........ 6 2.4 Ungdomar ochutbildning............................ ........ 7 2.5 Ungdomar ocharbete................................. ........ 8 2.6 Ungdomar ochboende............................... ........ 9 2.7 Ungdomar ochfamiljen............................... ...... 10 2.8 Ungdomar ochvåld..................................... ...... 11 2.9 Ungdomar ochdroger................................. ...... 13 2.10 Ungdomarsinternationella engagemang... ...... 14 3 Hemställan............................................................... ...... 15 4 Beslut....................................................................... 15 GUIDE TILL REGERLVGES» UIVGDOMSPOLITIK arje politisk fråga angår egentligen oss alla - ung somgammal. T.ex miljön, internationell solidaritet, fördelning och ansvar. Men endel känns särskilt viktigt när man är ung. Som skola och utbildning.Möjligheten att få ett meningsfullt arbete. Bostadsbyggandet Frihet, körkort.Idrottens villkor. I regeringen är det olika ministrar som har ansvar för dehär frågorna. Jag kan inte fatta beslut på deras områden. Men jag kan påverka- försöka göra politiken bra för ungdomar och bli en kanal till beslutsfattarnanär unga har synpunkter på beslut och förslag. Det ärdet som är politik. Att påverka och förändra för att kunna förverkliga sinadrömmar. Men det räcker inte med tankar och idéer. För att det vi tror på skakunna bli verklighet krävs det också arbete. Vill vi ha frisk miljö, fred,rättvisa och trygga liv så måste vi ta ställning och stå upp för det vi trorpå, argumentera och få andra människor med oss. är det självklart för deflesta svenskar att vi har mat och kläder, fri skola och trygghet när vi ärsjuka. Men många svenskar kämpade, till och med offrade livet för att allaskulle få de rättigheterna. Den svenska välfärden är mycket ung och inget somkom av sig själv. Attbestämma sig för vad man vill. Att tillsammans med andra kämpa för det ochfatta gemensamma beslut - det är demokratisk politik. Jag vet att många unga,och en del vuxna, tycker att detta med politik känns gammalt och ute. Att detbara är förstelnade ritualer långt från människors vardag. Men jag tror påpolitiken. På demokratin som tar hänsyn till allas behov och rättigheter ochlåter alla vara med och forma framtiden. Om vi inte deltar avstår vi frånmöjligheten att påverka våra liv. möter jag krav om att regeringen ska lagstifta bortallt som är fel. Bestäm att allatonåringar ska ha vänner och något meningsfullt att göra! Men många problemkan inte lösas på det sättet. Detregeringen kan göra är att stödja bykandet av bostäder som passar ungdomar,höja studiebidragen, satsa på olika aktiviteter och kultur som ungdomar villha. Informera och stödja bra ungdomsprojekt. Men regeringen kan inte bestämmahur kommunerna ska handla. Om de vill satsa på bostäder, fritidsgårdar ellernågot annat. Det avgör varje kommun - och det är du själv som måste påverka denkommun du bor i. Målet för regeringens arbete är att alla ungdomar ska fåarbete, bostad och en bra utbildning. Men det räcker inte. För att utvecklasoch må bra är det viktigt att ungdomar kan känna gemenskap med andra människoroch veta att de har en uppgift att fylla. Det är viktigt att ingen hamnarutanför. Det finns en risk att skillnaderna i levnadsstandard ökar mellan ungdomar.Det vill regeringen motverka. AttSverige nu har fått en ungdomsminister är för att unga människor lättare skakomma till tals. Mitt jobb är att slåss för ungdomars frågor i regeringen ochlära de äldre att lyssna. Men också att försöka minska klyftorna mellangenerationerna så att de unga vill lyssna och lära av de äldre. Här vill jag berättaom vilken ungdomspolitik regeringen vill föra det närmaste året. Det jagbeskriver är både sånt som är beslutat och sånt som regeringen vill attriksdagen ska besluta om. Du hittar också en hel del information ochinspiration till hur man kan genomföra projekt och idéer. Jag vill gärna att du som har synpunkter på regeringenspolitik Dina drömmar, det du villoch tror på är viktigt. Ta vara på din möjlighet att påverkaframtiden. Bitrcivilminister , 103 33 . framtiden blir det mindre vanligt att man stannar i sammayrke hela livet De snabba tekniska framstegen gör att många gamla jobbförsvinner. Nya kommer i stället Bra baskunskaper och allmänbildning blirviktigare än någonsin, Alla ska ha rätt till den utbildning och påbynad av kimskapersom krävs för att följa med i utvecklingen. Alla måste få tillgång till braskolor och chans att utveckla sin speciella begåvning. Det kommer att behövasbåde praktiska och teoretiska begåvningar - men framförallt möjliet att fömyaoch komplettera sina kunskaper. Dålig gnmdutfoildning skapar osäkerhet inför nyteknik och snabba förändringar. Och utan kunskaper kan vi inte sortera all deninformation som sköljer över oss via satelliter, kablar och dataskärmar. Ungdomar har rätt att påverka sin egen situation i skolan.Men tyvärr känner alltför få elever till sina rättigheter. I Göteborgarrangerar föreninn Ungdomskraft kiu"ser för gymnasielever där de får lärasig mer om skoldemokrati. Flera elever från varje skola deltar. Efter kursensslut hoppas man ha skapat sammansvetsade aktionsgrupper, som kan återvända tillskolorna för att tillsammans med andra elever arbeta för bättre arbetsmiljöoch skoldemokrati. DARFOR ARBETAR REGERINGEN MED tthuvudkrav är att arbetsmiljön blir bättre i våra skolor. Många unga människorslits ut i arbetslivet och för en del börjar problemen redani skolan. Dålig ljudisolering och belysning är fysiskt och pskykiskt påfrestande.Många tvingas till skadliga arbetsställningar i felkonstru-erade skolbänkar.Idag finns elevskyddsombud i många skolor. Regeringen har föreslagit attelevernas rätt till inflytande inskrivs i arbetsmiljölagen. Genomskyddsombuden förs elevernas förslag om förbättringar fram till skolledning ochkommun. Det kan vara krav på översyn av dåliga ventilationssystem, bättreuppehållsrum, eller åtgärder mot mobbing. nder 90-talet ska gymnasieskolan förändras och utvecklas.Större valfrihet under utbildningens gång ska göra att ingen linje blir enåtervändsgränd som hindrar den som ändrar sina framtidsplaner. Varje elev skafå goda baskunskaper i allmäna ämnen - även den som väljer en praktisk,yrkesin- Både för sin personliga utvecklings skull och för att ha en bra grundför fortsatt utbildning. Största förändringen sker med de yrkesinriktadeutbildningarna som ses över och förbättras. En försöksverksamhet startas överhela landet med treåriga, moderniserade linjer där en stor del av utbildningenförläggs till arbetsplatser. nträdeskraven till hög- skolan förändras och de nya reglerna kommer att gälla . tudiemedlen har höjts. kan man också få studiemedel för högskoleutbildning utomlands- även om motsvarande utbildning finns i . et högaolycksfallstalet för ungdomar i trafiken har lett till krav på bättre utbildning och en tvåårig prövotidför nyblivna körkortsinnehavare införs fr.o.m . Efter två årpermanentas körkortet om man kört prickfritt . Man måste rusta upp tt skapa arbetstiUfållenåt alla är en av regeringens viktigaste uppgifter. Arbetslöshet är ett av defarligaste hoten mot ett rättvist samhälle. Om man söker arbete och ständigtmisslyckas är det lätt att förlora både självförtroende och framtidstro - mankänner sig maktiös och utanför. I många europeiska länder går av de ungautan arbete - i en del områden mer än hälften. Många har gett upp hoppet om attnågonsin kunna försörja sig och skapa ett självständigt liv. I ärarbetslösheten I vissa delar av landet har vi till och medbrist på arbetskraft. Men fortfarande händer det att ungdomar måste flyttaifrån sin hemort för att finna arbete. Därför är det viktigt att vi försökersprida möjligheterna till bra jobb över hela , Dessutom har kraven påett meningsfullt och utvecklande arbete höjts; ett jobb där man trivs med bådearbetsuppgifter, miljö och kamrater. Det finns mycket som måste göras för attförbättra arbetsmarknaden. Fler och tryggare jobb, bättre arbetsmiljö ochverkligt medinflytande. En bredare utbildning ska ge större valfrihet iarbetslivet Fler ska kuiuia välja sina arbetstider fritt och "vara cheföver sig själva" i större utsträckning . DARFOR ARBETAR REGERINGEN MED etidigare ungdomslagen har ersatts med jobbgaranti. Inskolningsplatser påheltid och inom alla arbetsområden för ungdomar mellan som intehittar andra jobb. En förbättring jämfört med ungdomslagen som oftast bara gavarbete på deltid och på ett begränsat område av arbetsmarknaden.Arbetsförmedlingens insatser har förbättras med i första hand jobbsökaraktiviteter- i andra hand utbildning. Man ska kunna få ekonomisk ersättning om man villdelta i kurser eller andra aktiviteter som hjälper i jakten på arbete. Förungdomar som inte hittar ett lämpligt arbete eller utbildning inom tre veckorgäller jobbgarantin. Den innefattar också ett introduktionsprogram medhandledning, information om arbetsmiljö, förhållandena på arbetsplatsen ochmöjlighet att prova på olika arbetsuppgifter. Särskilda insatser med mer individuelltanpassade lösningar görs för ungdomar som har en svag ställning på arbetsmarknaden. ARBETE AT UNGA HANDIKAPPADE tt särskilt AMS-projekt för att ge unga handi- kappadearbete, utbildning eller praktik pågår. hela landet har ungdomar startat "eget" i koop-- alltså företag där alla medlemmarhar inflytande och verksamheten drivs utan vinstsyfte. I många skolor drivereleverna egna skolcaféterior. Det finns kooperativa daghem, affärer,verkstäder. I har tjugo unga fotomodeller startat en kooperativmodellagentur. Allt fler ser den kooperativa företagsformen som ett bra sättatt förnya arbetet inom både privat och offentlig verksamhet. Människorsamarbetar och demokratin och gemenskapen blir större. LKU står för"lokala kooperativa utvecklingscentra" och erbjuder ekonomisk ochjuridisk rådgivning till grupper som vill starta kooperativ. Här finns detplats för unga friska idéer. Arbetslös ungdom som har fyllt och villstarta företag kan få hjälp i olika former. r!/«sS "Många klagar på att skavara bra för. vore bättre om elevråden fick välja platser och |örberedaarbetsgivare" . dag harmånga svårt att hitta bostad - men det är ungdomarna som drabbas värst avbostadsbrist, spekulation och höga hyror. Den som studerar eller har låg lönkan inte köpa bostadsrätt för eller betala skyhöga andrahandshyror. 80-taletsbostadsbrist tog många kommuner på sängen. Problemet hade ju länge varit detmotsatta. Man hade förbyggt sig för att klara 70-talets bostadsbrist ochtrångboddhet. Det fanns gott om nybyggda lägenheter som ingen ville flytta ini. Arbetslösheten var hög och människor hade det sämre ekonomiskt. Ännu fanns det 40 000 tomma lägenheter. Det berodde främst på att folkhelt enkelt inte klarade hyran. Unga människor har alltid velat flyttahemifrån och skapa sig ett självständigt liv men ibörjan av 80-talet hade deinte råd och fick bo kvar hemma. är läget ett annat Ekonomin harförbättrats. Barn-, studie-och bostadsbidragen har höjts. Inte minst ungdomarnahar fått bättre råd att efterfråga bostad. Men de behöver små och billigalägenheter och där är bristen fortfarande stor. Vi måste på olika sätt försökauppfylla ungdomarnas krav. För vem kan koncentrera sig på studier öch arbete omman måste bo kvar i barnkammaren eller sova i kompisens badkar? Vem blir intebitter och trött på livet om allt man tjänar går till hyra eller räntorna pålånet till bostadsrätten? DARFOR ARBETAR REGERINGEN MED ånga ungdomar står i bostadskö. skull måste nya lösningar prövas. I många kommuner görman mycket för att få fram ungdomsbostäder. På andra håll gör man ingentingalls. Regeringen driver på kommunerna. Det har gett en del resultat. n egen ungdomskö finns på bostadsförmed lingen i flera kommuner. Den ger förtur till lägenheter som är särskilt lämpliga för ungdomar. I förmed lar stiftelsen främst lägenheter med kortidskon- trakt. Man har lyckats få fram nära 1000 tillfälliga ungdoms bostäder vid sidan av de vanliga köerna. Vissa kom muner har byggt särskilda ungdomsbostäder - bl.a Upp lands och utan för . Andra har gjort om outnyttjade lokaler till billiga ungdomsbostäder. I en nedlagd högstadieskola för vandlades gamla klassrum till bostäder. hus somväntar på modernisering reserveras för ungdomar. I har ungdomarflyttat in i ett före detta pensionärshem. I får de hyra stugor iett fritidsområde . För att lösa akuta problem inreder mankontorsrum eller hyr ut . Ett särskilt statsbidrag lämnas till vissakommuner för varje nybyggd lägenhet som hyrs ut till ungdomar . edan 1989 kan ungdomar mellan med låginkomst få bostadsbidrag. Du ansöker om bidrag hos din kommun. 1989 fick cirka10 000 bidrag. Antalet bör öka när fler blir medvetna om möjligheten. u som är mellan kan öppna ett sär- skiltkonto för bosparande. Det är helt skattefritt och anslutet till ungdomsbosparandettills du fyllt . Man får spara . När man harsparat i minst tre Hur ska man kunna bli vuxenoch ta ansvar för sittliv om man måste bo hemma tills man är år ochhar på kontot får man låna sitt sparade kapital omman ska köpa bostad. Ungdomsbosparandet har kommit till för att det ska blilättare att köpa bostadsrätt eller villa senare i livet. kommuneroch ger pengar till särskilda satsningar på ungdomsbostäder.