prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — 1980 1981 1982 19831984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 Källor: ochfinansdepartementet. Medanexportpriserna hålls nere för att försvara marknadsandelarna utomlands slår densvenska kostnadsutveckhngen istället på hemmamarknadspriserna. De har ökatavsevärt snabbare än exportpriserna, vilket bidrar till att den svenskainflationstakten är högre än omvärldens. Vår inhemska kostnadsutveckling bidraräven till allt större avsättningsproblem för inhemsk produktion, både påexport- och hemmamarknaden. I alternativ 1 nästa årkan utvecklingen brytas genom en radikalt lägre lönekostnadsutveckling, somemellertid får effekt med viss fördröjning då det normalt tar tid för marknadenatt ställa om till nya, mer konkurrenskraftiga leverantören Den största delenav de positiva förändringarna i handelsutbytet sker då efter 1991. Ihögkostnadsalternativet (alternativ 2) fortsätter försämringen av det redanansträngda läget. Sverigesexport tog fart efter 1982 och växte snabbare än marknadenför bearbetade varor i 1983 (diagram 3:3). Exportindustrinskonkurrenskraft stärktes av devalveringarna 1981 och 1982. Dessutom gynnadesexporten av den goda tillväxten i framför allt . 1986 expanderadeäven marknaderna i EG och . I mattades efterfrågan emellertidredan 1987. Därefter var exportiillväxl avsevärt lägre änmarknadstillväxten i , vilket innebär betydande andelsförluster förexportindustrin. Debranscher som främst vann marknadsandelar efter devalveringarna i början av1980-talet var järn- och stål-, metall samt transportmedelsindu-slrierna.Livsmedels-, trä- och elektroindustrin tappade däremot andelan Redan1984 vände den lotall sett positiva effekten av devalveringarna och Prop.1989/90:150 industrin föriorade marknadsandelar i takt med snabbareprisökningar än i Bilaga 1.1 konkurrentländerna. Världsmarknadenför bearbetade varor växte 1989, och svensk export av dessa varor med1,. Därmed tappade av sina andelar av marknaden det senasteåret. Under det närmaste årel väntas efterfrågan på dessa varor vara gynnsam,inte minst i EG-området. Importen till de nyinduslrialiserade länderna istillahavsområdet växer också snabbt. Denna marknad blir därmed mer intressant,men utgör fortfarande en liten del av tolalexporlen av varor från ,. Diagram3:3 export av bearbetade varor till 14 samt marknadstillväxt,volymförändring 200 T-------------------------------------------------------------------- --, 19801981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 Källor: ochfinansdepartementet. Trotsall relativpriset pä svensk export inle ökar lika snabbi som tidigare väntasexportföretagen tappa andelan Problemen att öka arbetsutbudet ochproduktiviteten i och därmed produktionen bidrar, tillsammans med detogynnsamma konkurrensläget, till svårigheterna. En för övrigt stark konjunkturi omvärlden samt en effektiv depreciering av kronans växelkurs gerexportindustrin viss draghjälp, men löser inte de långsiktiga konkurrensproblemen. Varuexportentotalt ökade i volym 1989. Volymökningen 1990 blir endast 1,. 1alternativ 1 gynnas exporten av en relativt låg prisutveckling, sommedför en exportökning för varor i volym. I höglöneallernativet växerexporten istället i fasta prisen Exportensvärdeökning för pappersmassa och pappersprodukler blev klart lägre 1989 än 1988. Med en andel av varuexport har utvecklingen för dessa produkter stor betydelse för totala export värde. Både en lägre volym och en svagare prisutveckling för dessa varor 26 förklarar detta resultat.Priset på pappersmassa steg något långsammare 1989 än året innan, med 15,4 %.Priset på papper och papp steg . Priserna dämpadesemellertid mol slulel av året. Åven exporten avmineralvaror försvagades . Priset på järn- ochstålprodukter steg kraftigt under loppet av 1988 och , menökade svagt däreflen Priset sjönk för rostfritt stål och icke-järnmetallerunder loppet av 1989. Prisutvecklingen för ovannämnda varor har mattats i samband med minskad efterfrågan och lageravvecklingbland både distributörer och konsumenter samt prisfall för vissa insatsvaronLageravvecklingsfasen avslutas sannolikt och efterfrågan på stålvänder i så fall uppåt under loppet av året. Också för papper ökar efterfrågan,men de svenska exporlmöjlighe-terna kommer att begränsas av stigandeöverkapacitet på väridsmarknaden till följd av stora kapacitetsuppbyggnaden Volymökningen iverkstadsexporten blev svagare 1989 än året innan, 1,mol 3,1988. Det gicksärskilt dåligt för personbilsexporten med oförändrat exportvärde mellan 1988och 1989. 1990 och 1991 viker efterfrågan på transportmedel ännu mer än 1989.Efterfrågan på lastbilar höll sig kvar på en hög nivå , men försvagas . Exporten av maskiner, somulgör av den toiala varuexporten, ökade lika myckel i värde 1989 somåret innan. Läkemedelsexporten växte starkt, men svarar för avvaruexporten. Exportpriserna påverkstadsprodukter exklusive fartyg steg 1989 mot 1988, medanimporlpriserna endast ökade med båda åren. Mot slutet av 1989hölls emellertid exportpriserna nere för verk-stadsprodukten räknat i årligförändringstakl. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Miljarder Volymutveckling, kn procent 1.8 -2,5 15,6 2.6 -10,2 -10,0 4,6 -10,3 - 4,0 3,6 -10,3 - 4,0 -0,6 3,0 5,2 1,1 5,8 Källor: Statistiskacentralbyrån, och . Importvolymenav varor ökade 1989. Den höga investeringstakten i industrinmedförde en stor imporlvolym av insatsvaror. Den privala konsumtionen var merdämpad 1989 än 1988, och bidrog i mycket mindre omfattning lill importökningen.Konsumtionsvaruimporten ökade något mer i värde 1989 än året innan.Personbilsimporten försvagades emellertid kraftigt. Importen av varaktigakonsumtionsvaror steg mest bland konsum- tionsvarorUnder 1990 och 1991 väntas konsumtionen av dessa varor dämpas, bl.a. beroendepå ett ökat hushållssparande. Importen av bearbetadevaror ökade snabbare än den importvägda efterfrågan 1989. Detta innebärfortsatta andelsförluster för den svenska hemmamarknaden. Dessa berodde delspå den snabba relativprisutvecklingen mellan hemmamarknads- och importprisersamt ett mycket högt kapacitetsutnyttjande i industrin. Överhettningen iindustrin påverkade naturligtvis prissättningen på hemmamarknaden, menmedförde också att en ökande andel av efterfrågan täcktes av import.Relativpriserna (hemmamarknadspriserna i relation till importpriserna) påverkstadsvaror, som svarade för av bearbetade varor , har stigitalltsedan 1983, utom då en svag nedgång noterades. Prognoserna för 1990och 1991 visar en fortsalt högre prisutveckling för hemmamarknadspriserna.Företagen gör vinstmarginalförluster på exportmarknaden, men en del av dettakompenseras genom högre priser på den svenska marknaden. 1989/90:150 Bilaga1.1 Miljarder Volymutveckling, kr. 9,2 -6,2 7,4 -3,5 -2,5 -0,4 -2,5 -0,4 -3,3 -2,5 -3,7 3,3 5,1 4,3 2,3 5,6 4,0 5,1 4,3 2,3 5,6 Källor: Statistiskacentralbyrån, och . Iår dämpas aktiviteten i ekonomin påtagligt, vilket leder till en nedväxling avimporttillväxten. Importpriset för bearbetade varor stiger med ,varav är en effekt av att kronan deprecieras mot enkonkurrentvägd valutakorg. Prognosenför råoljepriset (se kapitel 1), innebär sänkta priser för såväl råolja somraffinerade produkter 1990. Importpriset på övriga råvaror totalt sjunker i ån Metallpriserna väntasvända uppåt igen 1991 då lageravvecklingen är avslutad och efterfrågan börjatstiga i omvärlden. Tillsammans med ganska små prisrörelser för de övrigaråvarorna och fossila bränslen medför delta importprisökningar på 3,8 %respektive i de olika alternativen. Dämpningen i efterfrågantotalt 1990 oeh 1991 bidrar till att importvolymen endast växer med knappt 4 %i år och enligt alternativ 1. Den varma håller nereförbrukningen av olja i ån Oljeförbrukningen ökar 1991 med antagandet omnormaltemperatur nästa ån Den lägre lönenivån i alternativ 1 indikerar lägrekostnader och räntor vilket ger mindre negativ utveckling för framför alltindustriinvesteringarna och en klart bättre exportutveckling. Dessa komponenterdrar upp importefterfrågan på bear- betadevaron I alternativ 2 utvecklas investeringar och export sämre medan Prop.1989/90:150 importen hålls uppe av en snabbare uppgång i den privatakonsumtionen. Underskotteti bytesbalansen har stadigt ökat , men blev försämringenden största då underskottet växte till drygt 33miljarder kronon Försämringen fortsätter i hög takt . Fleraposter i bytesbalansen förklarar denna utveckling. Trotsatt exportvolymen utvecklats i långsammare takt än importvolymen, visarhandelsbalansen alltjämt överskott i löpande prisen Detta är resultatet av attexportpriserna stigit påtagligt snabbare än importpriserna. Räknat i volym(priser) visar handelsbalansen ett underskott på nära 13 miljarderför och del växer till drygt 19 miljarder i ån Den negativa trendenbromsas med en lägre importvolymökning, men underskottet i fastapriser ligger kvar på den höga nivån. Handelsbalanseni löpande priser försämrades , särskilt . Överskotteti varuhandeln blev ca 4 miljarder sämre än vad vitidigare räknade med. Försämringen i handelsbalansen förklaras delvis av denavlagande exportprisutvecklingen relativt importpriserna. Det hårdnadekonkurrensläget sätter press på exportpriserna för att bromsarnarknadsandelsförlusterna. Prisutvecklingen var också svag för en radbranschen framför allt för skogs-, järn- och stålindustrin, men även förverkstadsindustrin . Prisdämpningen inverkar negativtpå bytesförhållande (terms of trade), som därmed ger mindre draghjälptill handelsbalansen. Förutom det minskade bidraget frän en positiv terms oftrade var varuexportens volymökningen mindre än hälften så stark som den förimporten. Den svaga exportutvecklingen beror till stor del på exportindustrinsförsämrade konkurrenskraft, ogynnsamma produktsam-mansätlning ochmarknadsinriktning mol länder med låg efterfrågetillväxt. Under1990 och 1991 räknar vi med en mindre skillnad mellan export ochimportprisökningen för varor totalt. Den dämpade exportprisökningen, fortsattsvag exportvolymökning, men även en försvagad import ger ett handelsbalansöverskottpå 1990. bhr det knappt 11 miljarder i alternativ1 och 12 miljarder i alternativ 2.1 det senare alternativet är del framförallt ett högre importpris för bearbetade varor som förklarar skillnaden mellanalternativen, trots en lägre importvolym. Underskotteti tjänslebalansen ökade till 1989, och fortsätter attstiga något . Utvecklingen förklaras till största delen aven försämring i resevalutanettot medan sjöfartsnettot samt övriga transportervisar fortsatt överskott. Resevalutaulflödet ökade samtidigtsom inflödet minskade. Resevalutanettot faller ytterligare 1990 och 1991. Enbidragande orsak är den relativt höga svenska inflationen samt höjd moms påturisttjänsten Posten övriga tjänsterförsvagas måttligt och ger ett underskott jarder 1991. Mot slulel av 1989 dämpades exporttillväxten av de tjänster som är kopplade lill varuhandeln, som licenser provisioner, tekniska tjänster m.m. Del kan också, som avmattningen i varuexporten, sättas i samband 29 Diagram 3:4 Tjänste-och transfereringsbalans Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 50 -en . 5 Avkastning på kapital med exportföretagens försämrade konkurrenskraft ochminskade marknads-andelan Utvecklingen för avkastning på kapital svarar för denstörsta delen av ökningen i bylesbalansunderskottet. Medan avkaslningsnettotvisade ett underskott på knappt 20 miljarder inträffadeen markant försämring 1989 till etl underskott på knappt 27 miljarder (diagram3:4). Åven 1990 och 1991 väntas underskottet i avkastningsnettot växa kraftigt(tabell 3:5). Det är räntebetalningarna till utlandet som förklararunderskottet i avkastning på kapital. Skuldstocken till utlandet har vuxit itakt tned det ökade bylesbalansunderskottet samt direklinvesleringar utomlandsoch köp av utländska aktien Den internationella räntenivån steg dessutom medca 1989, vilkel också ledde lill större räntebetalningan Utdelningsnetlot för aktier och direktinvesteringar gavett överskott på 2 miljarder , en minskning med en halv miljard från 1988.Utdelningsnetlot förbättras något över prognosperioden, men utdelningen ärändå mycket liten i förhållande lill storleken på de svenskadirektinvesteringarna utomlands och den avkastning de genererar i svenskadotterbolag utomlands. Större delen av vinslen återinvesteras i utlandet ochåterförs således i myckel liten omfattning till Sverige.Faslighetsinvesteringarna genererar dessutom små utdelninganValutaavregleringen innebar all samtliga hinder för återinvesteringar ochfastighetsköp utomlands togs bort. Direktinvesteringar i fastigheter utomlandsbrutto mer än fördubblades del årel, lill 12,5 miljarder krononDirektinvesteringar i produktionsbolag utomlands brutto uppskattas grovt lillca samma ån undersöker de återinvesteradevinstmedlens omfattning avseende 1987 och 1988. Resultatet av undersökningenrapporteras . Industridepartementet har gjort beräkningar på deutländska dotterbolagens återinvesterade vinstmedel för en grupp svenskastorföretag. Företagsgruppensvarar för av varuexport, av indu-strisysselsätlningenoch av de svenska förelagens toiala ullands-sysselsättning. Behållna,återinvesterade vinstmedel i koncerngruppens utländska dotterbolag uppgick1988 till av vinsten (efler skatt) i den utländska koncerndelen eller6,(tabell 3:4). haråterinvesteringarnas omfattning växt. De multinationella företagens verksamhethar under förskjutits mot utlandet. Expansionen av denutländska koncerndelen ger inle längre en självklar draghjälp lill den svenskadelen och ekonomin. Delta illustreras inle minst av storföretagens krympandeandel export från av deras totala utlandsförsäljning (diagram 3:5). 1989/90:150 Bilaga 1.1 Tabell 3:4 Årsresultat (efter skatt), utdelning och behållna("återinvesterade") vinstmedel i en grupp svenska storföretagsutländska koncerndelar C. Återinvesterad vinst Anm: Bearbetning av industridepartementet av material fränstatistiska centralbyrån över 17 svenska storkoncernen för 1988avser endast 15 koncernen och ingär inte detta ån Källor:Industridepartementet och . Diagram3:5 Exportens andel av total utlandsförsäljning, 17 svenska storkoncernerProcent 1978 19791980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Källor: Industridepartementetoch . Transfereringsnettot ibytesbalansen försämrades relativt kraftigt under Prop. 1989/90:150 1989,lill elt underskott pä 12,7 miljarder kronon Underskottet ökade med Bilaga1.1 3 miljarder då offentliga transfereringarna till steg kraftigt.Dessutom växte de privata utbetalningarna i form av migrationsvaluta, skadestånd,arv m.m. En motsvarande ökning i transfereringarna från väntasemellertid inte, varken eller 1991. Bearbetade varor Råolja 0 petroprod. Övriga råvaror Fartyg Korrigeringspost -12,0 -14,7 -16,1 -17,6 -17,7 Sjöfartnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -13,6 2,1 -15,6 -16,9 -19,8 -20,6 -7,8 -9,9 -10,2 -13,4 -14,2 Avkastning på kapital Transfereringar -18,8 - 9,9 -26,5 -12,7 -38,2 -14,3 -52,5 -15,7 -54,5 -15,7 -13,1 -33,4 -50,7 -70,8 -72,4 - 4,9 Källor:Statistiska centralbyrån, och . Den för historiskt långa högkonjunktur förindustrin, som satte fart vände nedåt . Avmattningenblev överraskande snabb . Kapacitelsulnyttjandel i industrin nådde den rekordhöganivån på . Fjärde kvartalet hade del minskal mednära . Genom omfattande investeringar höjdes produktionskapaciteten,men utnyttjandet av denna minskade, orsaken var inte enbart problemet attrekrytera arbetskraft. En annan viktig orsak var minskad orderingång för enväxande andel företag. Särskilt massa- och pappersindustrin, järn- och stål-samt transportmedelsindustrin mötte minskad efterfrågan under andra halvåret1989, från exportmarknaden. Efterfrågan från hemmamarknaden steg svagt under1989, men dämpades . Så sent som uppgav mer än hälften avindustriföretagen att del främst var bristen på produktionsfaktorer sombegränsade produktionen. 1 angav 2/3 av företagen iställetefterfrågeläget som främsta hindret. Nedgången i efterfrågan på industrins produkter gjorde attfärdigvarulagren ökade . I massa- och stålindustrindrogs produktionstakten ned. Därmed minskade behovet av arbetskraft. Andelenföretag med brist på arbetare minskade markant , menarbetskraftsbristen var fortfarande omfattande . Förstakvartalet angav nära hälften av industriföretagen att de hade brist påyrkesarbetare och en fjärdedel tekniska tjänstemän. Industriproduktionen steg , en klartlägre ökning än väntat. uppgick den lill . Trots skillnaden mot 1988 meddess produktionsbortfall till följd av arbetsmarknadskonflikten i början avårel blev produktionstillväxten klart långsammare 1989. Försvagningen komfrämst då produktionen minskade med 1,jämfört medförsta halvåret. 1987 1988 1989 1990 1991 -1,1 -0,4 Anm: Basindustri omfattar gruvon sågverk, massaindustri,pappersindustri samt järn-, stål- och metallverk. Källor: , ochfinansdepartementet. För verkstadsindustrin exklusive varv, som svarar förnärmare hälften av industrins förädlingsvärde, steg produktionen kraftigt , . För massainduslrin steg den med knappt 0,. För jäm-ochstålindustrin minskade den med . I varvsindustrin föll produktionenmarkant. Konjunkturnedgången för industrin väntas fortsätta under1990 och 1991. En viss återhämtning för massa- samt järn- och stålindustrin kankomma och , men för transportmedelsinduslrin blir aklivitetenfortsatt dämpad. För industrin totalt blir efterfrågan, både från export- ochhemmamarknaden, svag 1990 och industriproduktionen ökar med . Ialternativ 1 ökar den lill 1,. Med en högre kostnadsutvecklingstiger industriproduktionen med 0,. Den snabba försämringen i verkstadsindustrinskonkurrensläge får omedelbara effekter på produktionen. Förelagen försökerhålla prisökningstakten nere, men eftersom kostnaderna stiger, pressasmarginalerna. Utrymmet för investeringar minskar. Förelagen lappar ytterligaremarknadsandelar, både på hemma- och exportmarknaden. Verkstadsproduktionenväxer knappast och ökar lill i alternativ 1 . 1alternativ 2 blir det närmast nolltillväxt i verkstadsproduktionen. Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 1971 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 Anm:I diagrammet visas alternativ 1. För alternativ 2, se tabell 4:1. Källor:Statistiska centralbyrån och . Ett säll att mäta lönsamheten i industrin är att räknafram bruttoöverskottet, dvs. hur mycket som återstår av förädlingsvärdet dålönekostnaderna räknats bort. Vinstutvecklingen mäts med brutloöverskottetsandel av förädlingsvärdet. Industrins marginal är produktpriset dividerat medrörlig kostnad. Räntabiliteten i industrin låg på en historiskt hög nivåefler devalvering- Prop. 1989/90:150 arna 1981 och 1982. Vinstandelen, dvs.driftsöverskottet brutto som andel Bilaga 1.1 av förädlingsvärdet, steg . Därefter var den oförändrad mellan 1985och 1987, och föll 1988 och 1989 med sammanlagt , tabell4:2. hamnar industrin på ungefär samma kostnadsnivå som 1982.Företag tvingas hålla tillbaka sina prisökningar för att försvara sinamarknadsandelar Del får direkt effekt på industrins lönsamhet, som snabbtförsämras och . Brutloöverskotlsandelen beräknas falla medytterligare . Den blir ungefäroförändrad i alternativ 1 , men faller med ialternativet med högre lö-neökningan Lönsamhetsutvecklingen efter devalveringarna i början av1980-talel var mest gynnsam för storföretag och varierade mellan olikabranschen Först märks etl trendbrott för en stor delav de industriföretag som haft en hög vinstutveckling under de senaste åren.Större delen av transportmedelsinduslrin redovisar negativt resultat för , vilket väger tungt för industrins lönsamhet totalt. Resultatetblev också sämre för massaindustrin. Några storföretag, som t.ex. Asea,och noterade visserligen höga vinstökningar i sina delårsrapporterför , men sammantaget ser vi en lönsamhetsförsämring förindustrin 1989. Lönsamhetsnedgången 1990 blir påfallande utbredd.Försämringen för den totala industrin speglar väl det mer utpräglade,irendmässiga fall som skedde för verkstadsindustrin sedan toppåren 1984-1985,då vinstandelen uppgick till . väntas verkstadsindustrins vinstandelligga knappt en procentenhet nivå, . Transportmedelsindustrin missgynnas av bådekostnadsutvecklingen och den krympande bilmarknaden, både i och påviktiga exportmarknader, som och . Skogsindustrins vinstandel steg1989, trots en klar lönsamhetsförsämring under andra halvåret.Helårsförbältringen kompenserade emellertid det negativa bidraget frånverkstads- och övrig industri till lönsamheten i industrin totalt. Dennagynnsamma inverkan försvinner för bl.a. massaindustrin och metallverken.Endast sågverkens lönsamhet förbättras 1990. Utvecklingen 1991 är avhängig förändringen i timlönerna.Industrins arbetskraftskostnader väntas öka med i alternativ 1 för1991, respektive i alternativ 2. Produktpriserna ökar däremot i klartlägre takt än föregående år, vilket gör alt marginalerna krympen I alternativ 1 kan höjningen av produktpriserna bli mindreulan att lönsamheten faller ytterligare års nivå för bådeverkstadsindustri och övrig industri. De lägre produktpriserna hållerefterfrågan och produktion uppe. Lönekostnaderna per producerad enhet ökarockså mindre genom en snabbare produktivitetstillväxt. lönsamhetminskar emellertid i det alternativet lill följd av del pressade prisläget ochbegränsade avsättningsmöjligheter utomlands. Den fortsatta försämringen ibasindustrins lönsamhet 1991 sätter därmed sin prägel på industrins lönsamhettotalt i alternativ 1. 1 alternativ 2 försämras basindustrins lönsamhet ytterligare.Nedgången i Prop. 1989/90:150 lönsamhet fortsätter även förverkstadsindustrin och den övriga industrin, Bilaga 1.1 delvis genomförsvagad konkurrenskraft. Vinstandelen 1991 blir därmed den lägsta . Tabell 4:2 Rörliga kostnader, produktpriser, marginalerper producerad enhet samt bruttoöverskottsandel Insatskostnad Lönekostnad' Summa rörlig kostnad Produktpris 3.7 4,6 4,1 4,1 6,1 8,5 6,9 6.1 3,4 7,4 4,6 3,8 4,1 2,9 3,7 3,6 4,9 8,2 6,0 4,4 -0,7 -0,5 -0,8 -0,1 -1,5 Lönekostnad per producerad enhet. - ,Som andel avförädlingsvärdet. Anm: Uppgifterna avser industri exkl. petroleumraffinaderieroch varv. Källor: , ochfinansdepartementet. Diagram 4:2 Industrins bruttoöverskottsandel 19711973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 Anm:Uppgifterna avser industri exkl. pertroleumraffinaderier och varv. avser alternativ 2. Källor:Statistiska centralbyrån, och . 5 Arbetsmarknaden Prop. Denöverhettning pa arbetsmarknaden som tydligt framträdde 1988 kvarstod under1989. Arbetslösheten fortsatte att sjunka och trots att sysselsättningen ökadekraftigt var arbetskraftsbristen besvärande. Undervintern har allt klarare tecken kommit som tyder pä en avmattning påarbetsmarknaden. Antalet nyanmälda platser stiger inle längre ulan har detsenaste kvartalet säsongsrensal tenderat att minska. Speciellt inom tillverkningsindustrinär nedgången tydlig. Åven antalet kvarstående lediga platser, som är etl måttpå graden av arbetskraftsbrist, har varit något mindre under hösten och vinternjämfört med . Statistiken från AMS är docknågot osäker pga en statistikomläggning. I konjunkturinstitutetsseptemberbaromeler angav av företagen inom tillverkningsindustrin brist påyrkesarbetare. hade moisvarande siffra sjunkit lill och i marstill . Länsarbetsnämndernas vårrapporter var betydligt mer reserveradei sina arbetsmarknadsutsikter än moisvarande höstrapporler 1989. Detta ger ensamlad bild av att trycket på arbetsmarknaden gradvis håller på att lätta. Densvaga produktivitetsutvecklingen bidrar dock till att brislen på arbetskraftkommer att finnas kvar inom många områden. 1prognosen väntas sysselsättningsökningen bli markant lägre 1990 och 1991jämfört . Åven tillväxten på ulbudssidan avtar något 1990 menframförallt 1991. Arbetslösheten väntas stiga så att denuppgår till 1990 räknat sotn årsgenomsnitt. 1991 väntas arbetslöshetenfortsätta alt växa så alt den i alternativet med fortsatt stora löneökningarblir . 1 altemativet med nedväxling av löneökningstakten väntassysselsättningen bli något högre. Arbetslösheten blir då 2,i årsgenomsnitt. Ökningenav antalet sysselsatta var 67 000 om man jämför årsmedelvärdena och1988.