prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — Via dennaräntedifferens och graden av balans i samhällsekonomin sätter växelkursmåletgränser för hur den svenska korta räntan kan utvecklas. I en ekonomi i obalanstvingas rantedifferensen gentemot utlandet vara relativt hög för att förhindraett valutautflö-de och på så vis försvaras kronkursen. I en stabil ekonomibehöver däremot inte växelkuren försvaras via höga inhemska räntor.Utvecklingen av SSVX-räntan kan därför ses som en indikator på graden av balansi den svenska ekonomin. Positiva räntedifferenser skall teoretiskt reflekteradcprecieringsfor-väntningar, vilka i sin tur brukar kopplas till skillnader iförväntad inflationstakt. För ett land med betydande obalans i ekonomin krävermarknaden en riskpremie i form av en mycket hög ranta för att placera i landetsvaluta. har emellertid , i företa handför att dämpa det starka inhemska ef terf råget rycket, drivit upp räntan påen betydligt högre nivå an vad som krävts för att förhindra ett valutautflöde.Under vårvintern 1988 steg de intemationel- räntorna vilket också avspeglades i en uppgång avräntan på svenska statsskuld- .växlar, se diagram I. Vidare hadeÖverhell-ningstendenserna i den svenska ekonomin blivit tydligare och oron förstigande inflation och ökande bytesbalansunderskott tilltog.Kredilexpansionen lill hushållen visade inte några tecken lill avmattning.Riksbanken höjde därför diskontot från 7,till 8,i slutet av april 1988.Vidare infördes kassakrav på för finansbolag och «n höjning av bankemaskassakrav från till att gälJa fr o m . Därutöver sålderiksbanken statsskuldväxlar i syfte att driva upp de korta räntorna.Åtstramnings-åtgärderna medförde en vidgning av ränteskillnaden gentemot utlandet,se diagram 2, och ledde till stora valutainflöden. For att rnotverka inflöder\amen hålla räntan uppe lät successivt förstärkakronkursen. låg kursindex nära det starkaste värde i det intervallinom vilket den svenska kronan tillåts variera. Den svenska ränteutvecklingenpåverkades och av förväntningar omvalutaregleringens avskaffande. Detta innebar all räntorna föll något då manantog att en avreglering skulle medföra en anpassning till den lägreinternationella räntenivån. steg de internationella räntorna. For attmotverka ett ytterligare svenskt räntefall och för att vidga den krympanderantedifferensen gentemot utlandet stramade åt penningpolitiken islutet av . Skr.1989/90:137 Bilaga 1 Ränteutvecklingen, 6-månaders statsskuldväxlar, månadsgenomsnitt I I I I I I Räntediffcrens, statsskuldväxlar minuseurodollar. Skr.1989/90:137 Bilaga 1 I I I I I I Arufus iOm skdlnadci. ;a'l rrsj; korgvagdiah.la ls,kuld:;i.daroch ' med drygten procentenhet Som en bekräftelse på den högre allmänna räntenivån höjderiksbanken diskontot från 8,till . Riksbankenindikerade därmed att överhettningen i den svenska ekonomin motiverade en ännustramare penningpolitik. Under andra och tredje kvartalen 1989 inträffade endastsmärre inhen-.ska ränterorel-ser De amerikanska rantorn.i föll däremotkraftigt under vårvintern nar en konjunkturavmattning horiade skonias Rantenedgång-enf "tsaiie året ut till skillnad från i och darräntorna stigit Räntan på D-mark låg på sammanivä scm den pä eurodollar Skiljaktigheten mellan ränteutvecklingen i de trestörsta industriländer na hänger samman med det att kon]unktun'n vant fortsaltstark 1 V.-isltyskland och lap.in Den brittiska räntan steg mycket krattiglvåren 1988 och har fortsatt till rekordhöjder på grund av hoginflation och stort bytesba- lansunderskott,trots en kraftig avmattning av tillväxten. Höjningen av den brittiska ranian aren av de viktigaste orsakerna lill att skillnaden mellan SSVX-rantan ochkorgrantan inle ar stoire De stigande omvärldsrantorna och oro för den inhemskaekonomiska utvecklingen medförde att räntorna, särskilt pä obligationer, stegkraftigt publicerade enbedömning av ekonomins utveckling 19891991, där bland annat bytesbalansunderskottetberäknades öka betydligt Marknaden reagerade på detta med kraftigt hojdaräntor. Vidare föreföll det som om skattere formens pnsgenomslag 19901991tidigare inte diskonterats helt och hållet av marknaden utan först nu tillfullo togs med i bedömningarna Den höga räntenivån bibehölls under resten avåret och följdes av ytterligare höjningar. diskontot frän till 10, 1989/90:137 Bilaga 1 Denlänga räntan läg /89 på ungerar samma nivä som den korta Vid ätslramningen vårvinlcrn 1989 steg både den korta och den långa räntanungefar lika myckel Vid rantouppgängen höjdes däremot denmodellänga ranian mer an den korta. Den s k avkastningskurvan som visar räntanpä placeringar med olika löptid, var alllsä lill en början relativt flat och vid mitten av 1989. se iiiti\(rni\i 3 varavkast-ningskurvan svagt positiv upp till 3 är* löptid och därefter nägotnegaliv Under 180 inträffade stora förskjutningar, dels mellanupplåning mom och utom landet, dels i utlåningen mellan olika kreditinstitut dessa förändringar ligger bl a den i foregående avsnitt beskrivna ränteutvecklingen Bankernas utlåning i utländsk valuta har okat krattigl på grund av det vidgadegapet mot de viktigaste utlands-räntorna Bostadsinstitutens utlåning, somtill övervägande del ar långfristig, befrämjades av att lång upplåning understörre delen av året ställde sig billigare an den korta Det framgår av tabell Iatt bankernas inhemska nettoutlåning ; svenska kronor, räknat som procentuellökning av stocken over en tolvmånaderiiperiod. läg kring . dvshöga okningstal andra året etter kreditmarknadens avreglering Under följande12-mänadersperiod trappades ökningstakten upp ytterligare mer anhalverades emellertid ökningstakten Ökningstakten for utlåning i utländskvaluta har däremot legal pä mycket hog nivå Utlåningsstocken i utländsk valuta uppgår till mycketstora belopp, som till övervägande delen ar osakrade Förväntningar om ensvensk devalvering skulle kunna leda till stora och snabba utflöden. Utlåningen i SEK har 1989 dominerats av bostadsinstituten,som okade sm utlåning mer an . Bankerna har tappat marknadsandelar Finansbolagens upplåning har upphört att oka Institutionella faktorer har medverkat til)bostadsinstitutens expansion på de ovnga institutens bekostnad De förra saknar kassakrav, vilkasom nämnts skärpts for de senare Bostaåsir.stHuien hjr fåft okad rörelsefrihetfor sin upp- och utlåning och har härigenom kunnat bredda sina sortimentÄndrade kapitaltäckningsregler 1990 kan komma att begränsa bankernasutlänmgska-pacitet, vilket torde ha orsakal en överflyttning avbostadskrediter till bostadsinstituten. avser nybyggnation, överlåtelseroch hojd belåning av äldre fastigheter Utlåningen till nybyggnation har okatpå grund av en ökning av antalet färdigställda lagenheter med statliga lånsamt okade produktionskostnader. Höjningarna av äldre län har moiligg/orts avhofda beJå-ningsvarden Totalt sett minskade bankernas och bostadsinstitutensutlåningsokning från 166 mdkr (SEKl till 132 mdkr , se tabell2. Minskningen mellan åren ar ännu tydligare for den del av utlåningen som avser hushållen, jamfor tabell 3 Bankemas nettoutlåning, procentuelltolv-rnänadersförändring. ' Bol((orda värden Nettoutlåning i SEK från banker, bostadsinstitut och finansbolag, mdkr Nettoutlåning till hushåll, mdkr Skr.1989/90:137 Bilaga 1 institut' 71 87 Finansbolag -3 -7' ' Utlåning ull småhus Akliviteten på certifikatmarknaden har ökat Bostadsinstituten utnyttjade program for 16 mdkr 1987 och 25 mdkr1988, foretagen för 22 mdkr resp. 23 mdkr. Underperioden januarioktober 1969 varutnyttjandebeloppet 15 mdkr. Denna utveckling har I och for sig verkat begränsande på obligationsemissionerria Ä andra sidan har bostadsinstitutensuccessivt ersatt kapitalmarknadsreverser med obligationslån. Netloupplåningen mot t'Ostadsobliga-tionerhar okat under det alt den utestående stocken statspapper minskat något, jamfor tabell 4 Placeringar civ statspapper' och bostadspapperjanuarinovember 1988 resp. 1989 ' Obligaiiunfr uch itirl Försäkringsbolagens placeringskapacitet ökade1989 tack vare stora engångsbetal-ningar av på de nu utmönstradefemåriga kapitalförsäkringarna.Efter valutaavregleringen har emellertid deras place-ringsfordelning förskjutits till fördelför bl a aktier. Det kan noteras attförändringarna av försäkringsbolagens och AP-fondens innehav av statspapper respektivebostadspapper gått i motsatt riktning. 1 sektorn"övriga" ingår bl a avkastningsfondema och {numera} utlandet Utlandet köpte julinovember 1989 kronobligationer for 32,5 mdkr Prisstegringen påden svenska faslighets-marknaden dämpadesunder 1989. Genomsnittligt blev prisökningenmellan och Detta ar visserligen lägreän men fårändå bedomas vara en högreprisutveckling än vad som allmänt förväntades i börjanav året. Skillnaden mellan olika delarav marknaden är dock stora och for vissa sektorerinom fastighetsmarknaden kan man under fjolåretkonstalera all priser och hyror inle givit en positiv realutveckling.Kannetecken på att marknaden mattades av under1989 är främst att utbudet ökade Nägot förenklat kanman därför saga att dämpningen i fastighetsmarknaden meravspeglades pä utbudssidan an 1 prisutvecklingen. Man kan notera lie viktiga faktorer som låg bakom den svagare utvecklingen på den svenska fastighetsmarknaden. Den första av dessa ar borttagandet av valutaregleringen.1 och med att valutakontrollen iörsvann öppnades möjlighetentor svenska aktörer att placera i ullandskafastigheter kunde man se en tydlig tendens till omstruktureringari fastighetsportlöljerna till formän for utlandska investeringar. Sammantaget beräknas svenska foretags forvarv av utlandskafastigheter ha uppgått till ca AO mdkr under 19Ö9. Det andra skalet till den okade osäkerheten inom fastighetsmarknaden sammanhänger Det är inte okomplicerat att se vad den sammantagna effekten av skatteomläggningen blir förden svenska fastighetsmarknaden. Det ärdock uppenbart att ett antal delförändringar inom ramen för ska I tereformen påverkarfastighetsmarknaden pä ett negativt sätt. Hur stora effekterna blir för olika delmarknader säsom kommersiella fastigheter respektive bostadsfastigheter är omöjligt attsaga . Analysen måste i dettaskede begränsas till att osäkerheten har ökatför marknaden med hansyn tillskatteomläggningen. Det tredje skalet till att marknadens expan sion dampatssammanhänger med de allmänekonomiska utsikterna. De betydande balansproblemsom den svenska ekonomin brottas med och som framförallt bearbetas med hjälp av penningpolitiken, kommer att leda lill höga räntor. Eltfortsatt högt räntelage i kombination med eventuell negativ påverkan frånskatteomläggningen pä fastighetsmarknaden, har bidragit till den lugnareutvecklingen på marknaden . ATP-systemets utveckling innebar fortsatt höga anspråkpä fondens avkastning Den del avpensionerna som betalas med fondförvaltningensavkastning uppgick till 11,6 mdkr, utgörande16,av pensionsutbetalningarna. (1988: 11,5 mdkr resp. 19,) Resultatet av fondförvaltningensom den framgår av resultaträkningen, uppgick i in- laktsrantor till 36,3 mdkr(1988: 33,6 mdkr). Ett salt att mala fondförvaltningenstotalavkastning framgår av nedanstående tablå. ärel* (marknadsvärde. 2 Avkastning (Mkr) 3 Totalavkastning, % =()_ 12,8 5,6 (1) " Ccnumsnitliig balansomslutning = Isumman av månadsvarden) Som framgår av ovanstående avkastningsberäkning ingår i avkastningen såvälperiodi-serad ränta som realiserade ochorealiserade värdeförändringar i portföljen. Dessa har satis i relation till etl under ärel genomsnittligt disponerat kapital, baserat bl apä en avkastning kan numera matas pä delta satt eftersom framväxten av fungerande finansiella marknader efteravregleringen och avskaffandet av placenngsplik-ten, möjliggör en kvalitetsmässigt bättremarknadsvärdering. Marknadsvärderingen kan dessutom göras på flera värdepapper äntidigare. Det bör noteras alt detta satt att mäta avkastningen skiljer sig frän det beräkningssätt som redovisas i avsnittet om portföljavkastning påsid 24. Beräknat som andel av fondkapitalet uppgickavgiftsunderskot tel (avgifter ./. pensio-nei) lill 3,vid slutet av 1989(1988: 3,) Denna andel motsvarar den reala avkastning som måste tillgodoses föratt tillgångarnas reala värde skall vara oförändrat. Figuren påsid 16 är avsedd all schematiskt åskådliggöra de kapilalfloden som ägt rum 1989. Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 340,5 mdkr vid åretsslut vilket ar en uppgång med 11,3 mdkr {1988 31,5 mdkr). Fondens kapilalfloden jämtefondkapitalets utveckling i löpande priser åren 19601989 redovisas i tablån pä sid 17 , Den totala ATP-avgiftens storlek uppgick till 11,är 1989 vilket ären höjning . Av denna utgör en avgift som tillförs lön-lagarfonderna. För innevarande århar beslutat höja den totala avgiftssatsen för ATP till 13,Effekten avATP-avgiltsho|ningen 1990 på lönekostnaderna neutraliseras av en motsvarande sänkning av folkpensionsavgiften. beräknas den utbetalda lönesumman ha okat med . Det är en betydligt högre ökningstakt an vad som tidigare förulsetts.Tillsammans med avgiftshöjningen på är 1989 har detta inneburit en inle oväsentlig höimng av avgiftsinkomster-ia. Deuppgick lill 57,6 mdkr vilket är en ökning med17,(1988: 49,1 mdkr resp. 11,). Avgiftsunderlaget beräknas ha uppgåtttill ca 529 mdkr (1988' 475 mdkr). Till delta kommer de egenavgiftersom betalas via uppbörden av direkt inkomstskatt. Storlekenpå de egenavgifter som betalades in uppgick till , varav avsåg inkomståret1987. Mellanskillnaden dvs överfördes löpandeunder året vid varje uppbordstitlfälle av B-skatt med elt schablonbelopp motsvarande11% av B-skattens storlek. Denna uppbördsförändring ägde rum förstagången är 1989 och innebär att fondförvaltningen och1990 får "dubbla" egenavgifter,dvs dels en slutreglering av åren 1987 och1988, dels preliminära överföringar för respektive inkomstår. Den uppbyggnad av kapitaltillförselntill löntagarfonderna som författningsmässigtreglerats fram till har . Skr.1989/90:137 Bilaga I Skr.1989/90:137 Bilaga I Fondkapitalets utveckling 19601989, (marknadsvärde, mdkr) Skr.1989/90:137 Bilaga I Ad min ist ral ionskosl nåder Tillväxt i fondkapitalfmdkr) Procentuell förändring av fondkapitalel Fondkapital (marknadsvärde) framförallt genom vmstdelningsskatten, bli vit högre anberäknat. De överskjutande medlen av det växande skatteuttaget skall i avvaktanpå rekvisition av löntagarfonderna förvaltas av forsla-tredje fondstyrelserna. Vid utgången av är 1989 förvaltade sälunda första tredjefondstyrelserna 8,5 nfidkr av oversk|utande hnlagarfondstnedei vilket ar enökning med ca 4 mdkr år jamfort med När kapitaltillförseln till löntagarfonderna avslutas år1990 uppskattas enligt nu gällande beräkningar löntagarfondernas tillfördakapital uppgå till ca 17,3 mdkr i löpande priser. Vid etl oförändratskatteuttag fram t o m skulle vinstdelnings-skatten och arbetsgivaravgiftenha inbringat ca 18,5 mdkr utöver de drygt 17 mdkr. vilket"överskott" tillföres de tre första AP-fonderna, se diagram 4. Pågrund av eftersläpningar i uppbordssystemet inflyter medel . Pertsionsiitgiftenw i ATP-systemet ökade under är 1989med 14,till 69,2 mdkr (1988-12,resp. 60,6 mdkr). Basbeloppet, somreglerar värdesäkringen i pensionerna höjdes från till 27.900 kreller med 8,varav i en engångshojning for alt kompensera pensionärernaför devalveringen. har basbeloppet fastställts till 29.700kr eller en ökning . Utbetalningarna av ATP-pensioner och därmed anspråken påfondens avkastning växer, trots den kraftiga avgiftshöjningen innevarande år,snabbt framöver bl a genom att 1960 1970 1960 1985 I9SS 19S9 -1,2 -19,0 -42,1 -60,6 -69,2 -0,1 -0,2 -0,3 -0,5 -0,5 antalet pensionsberättigade okar liksom derasgenomsniltliga pensionspoäng. Till detta kommer en högre genomsnittliglivslängd och eri okad andel förvärvsarbetande kvinnor samlidigt somATP-systemet när sitt fultfunklionssladium. För admxmsirationen av allmanna tillaggspensioneringen(förutom fondstyrelsernas interna verksamhet) ar elt flertal myndigheter ochinstitutioner involverade I hanteringen av ATP deltar {regelsystem, ADB, pensionsanvisningar), (fiandlaggning ochutbetalningar), lansskattemyndighet och lokal skattemyndighet (debitering,uppbörd, beräkning av pensionsgrundande inkomst, administration),kronofogdemyndighel (indrivning), statens lone- och pensionsverk och KommunernasPensionsanstall {samordning av pensionsberakningar och utbetalningar). Ar 1989 har lotah utbetalats till ovanståendemyndigheter. Det ar en uppgång med . Aretsutbetalningar grundar sig på beräkningar utförda och sammanställda avriksförsäkringsverket. Summan av de inflöden och utflöden av kapital somrelaterats ovan har inneburit net- toplaceriTigar på 27.3 mdkr Därutöverhar amorteringar, forfall och tnlösen i värdepappersportfoljen uppgåttlill ca 24 mdkr i de långfristiga värdepapperen och till ca 14 mdkr i dekortfristiga placeringarna. Till detta kommer otnpta-ceringar iportfoljsamtnarisätlningen på ca 50 mdkr, som gjorts av placeringspoliliskaskal. Sammantaget innebar detta att brut-toplacenngarna uppgick till ca 115mdkr vilket framgår av nedanstående tablå Förstatredje fondstyrelsemas placeringar och1989, (mdkr) BruttoplaceringarNettophceringar 1988 1989 J988 1989 obligationer,förlags- och reverslån -5,9 Löntagarfondernas finansering, utbetalda medeloch av 13 fondstyrelsenia förvaltade medel, (ack. värden, mdkr) Skr.1989/90:137 Bilaga 1 AP-fondens placeringspolitik for värdepappersportfoljenbygger på en värdering av tre portfoljnsker. ränterisk, likviditetsrisk ochkreditrisk Målsättningen ar att med en given sammansiiUning av dessa riskeruppnå maximal avkastning i vardepappersporl-foljen. Ränterisk ar ett satt att beskriva hur mycket en portföljmed faslförrantade värdepapper påverkas av en förändring i det allmannaräntelaget. Ränterisken beroi i allt väsentligt pä värdepapperets löptid Valetav ränterisk I en porttol) påverkas bl a av vilken typ av placerare detf;aller. For en långfristig placerare, som t ex AP-fonden, ar det naturligtatt arbeta med en högre ränterisk, dvs en längre löptid i portföljen, an vad enkortfristig kassaförvaltare skulle göra AP-fonden har dessutom, pga denrelativa portfölj-storleken 1 marknaden, etl allmänt intresse av att undvtk.iplaceringar med alltför kort nominell löptid. Härigenom minskas risken somlinns i att successivt omplacera stora volymer i en, , relativtillikvid marknad. Det andra centrala nskbegreppel likviditetsrisk beskriver risken for att en långivare inte kan omsätta sitt värdepapper i enfungerande marknad. Även har finns det skillnader i attityden mellan olikaplacerare I marknaden. For AP-fonden som långfristig placerare, är behovet avlikviditet ell. ?r rörelsekapital mindre an för t ex ett industriföre- Deltagör att mindre likvida placeringar ar av större intresse for fondens del an forMertalet andra placerare. Kreditrisken anger risken for att en långivare intetår tillbaka hela eller delar av kapitalbeloppet eller räntebetalningarna Ivälutvecklade marknader ar staten den bastå låntagaren/kreditrisken.Avkastningsjamforel-ser brukar därför utgå från räntan på statspapper. 1 densvenska marknaden ar merav-kastningen for att höja kreditrisken, dvs gå från deallra bastå lånlagarna till de något mindre goda låntagarna, begränsad har det i huvudsak varit AP-fondens bedömning att den meravkastningsom vant mojlig att uppnå genom att placera medlen utanför kretsen av de allrabastå låntagarna, inte varit tillräcklig. Sammansättningen av olika typer av räntebärandevärdepapper i den svenska marknaden , kan sagas karaktäriserasav en övergång från direkta lån till finansiering via penning- och obligationsmarknadenmed hjälp av olika typer av marknadspapper. Detta avspeglas i AP-ton-densportfölj i en okande andel obligationer och certifikat. 1 slutet av 1989uppgick obli-gationsportfoljcns andel av den totala räntebärande portfol|entill 84,, en oknmg med 1, På obligationsmarknaden var del framföralltbostadssektorn som okade sina volymer på marknaden. Bostadsobligationer passarval in I AP-fondens portfölj då de kredit-riskmassigt hor till de sakrareplaceringarna som de handlas till en högre ranta an t exstatsobligationer. Skillnaden i avkastning mellan femåriga stals- och bostads- obligationer steg med ca 0,3 procentenhetertill ca 0,. Bostadssektorns andel av fondens räntebärande portfölj stegunder året med ca 4,och låg på 59, minskade fondens statsobliga-lionsinnehav med5,till 22,av de räntebärande placeringarna. Denna minskning följer lillviss del monstret i hela obligationsmarknaden där statens andel under senareår har minskat Den traditionella målgruppen for AP-fondenshittillsvarande direkltänegivning utgörs av kommuner/landsting samt kommunalabolag. Vid slutet av året uppgick lånestocken till denna sektor till 11,7mdkr. vilket är en nedgång med 1,6 mdkr . En annan tidigare stormottagare av direkl-lån från AP-fonden utgjordes av mellan-handsinstituten Häråterfinns främst bostads- och företagsfmansierande institut. En VISSnyutlänmgsverksamhet har förekommit , främst for att tillfredsställaspecifika, ej marknadsfbrenliga, finansieringslösningar. Totalt settamorteras dock-stocken successivt 1 takt med forfallostrukturen på tidigareutelämnade krediter. Sålunda uppgick reverslän, (främst i form avkapitalmarknadsreverser), tiH bostadsfi-nansierande institut lill 14,4 mdkr per1989-12-30 jamforl med 16,6 mdkr . Utvecklingen ar likartadbeträffande de foretagsfinansierande instituten dar volymen uppgick till 12.3mdkr per vilket innebar en nedgång med 2,7 mdkr . Förutom utlåning till nu nämnda låntagar-grupper harAP-fonden numera även möjlighet att lämna direktlän till privata svenskabolag. Dessa utlåmngsmoiligheler är begränsade till av fondenstotala placeringar. Verksamheten har utvecklats posUivl och toValtuppgår utlåningen per till 4,1 mdkr. I utlåningen ingår bådekortare län {13 ånga) och längre län med speciell betalningsprofil. Förlagslåntill främst banker och mellan-handsinstJtut har ökat med 0,6 mdkr under 1989och uppgick till 3,1 mdkr per . har 1.5 mdkr utbetalats itorm av nya förlagslån. Refinansienngslänen uppvisar en fortsatt minskning.Uteslående volym uppgick till 0.8 mdkr vid utgången av 1989 jamforl med 1,3mdkr vid utgången av 1988 Den framstå anledningen lill nedgången i AP-fondenstraditionella direktlån utgörs naturligt nog av framväxten av en egentligpenning- och obligationsmarknad även tör de sektorer som tidigare ej hadetillgäng till en sådan marknad for sin kapitalanskaffning Avregleringen harskapat utrymme for kommuner och kommunala bolag att, via certifikatprogram, påett ändamålsenligt satt komma i åtnjutande av billig kortfristig upplåning.Delsamma gäller for mellan- handsinstituten som dessutomidag har till gäng till obligationsmarknaden dar kapital kan anskaffas till standardiserade villkor och läg ranta. Dessutom har finansiering i utländsk valula ökat kraftigt.Sedan halv- årsskiltet 1989 kan även finansiering i svensk valuta ske utomlands. Denna utveckling har bidragit till att räntemarginalenmellan marknadspapper och reverslån pressals Utifrån AP-fondensplace-ringsperspekliv. har meravkastningen for att gä från en' likvid placeringpå obligationsmarknaden till en likartad placering i form av reverslån ofta ejvarit lillracklig för att ersätta den minskade grad av likviditet som en s k"private placement" innebär Den nyutlåning som förekommit har i stor utsträckningskett i former som mölt kredit-tagarens krav på'anpassade finansieringslösningar.Exempel på sådana lösningar ar: lån med fastranta frän en månad upp till femton år långfristiga lån med periodiskt älerkom- : mande ranlejustenngar långfnstiga lån med valfrihet for låntaga ren att vdlja längd pä kommande rante- bindningspenod Ändamålet med finanseringen har vant de traditionella momden kommunala verksamheten skolor, vatten och avlopp samt ovnga andamål mominvesteringsbudgeten. Inom ramen for de kommunala bolagens verksamhet harenergisektorn intagit en dominerande roll. Skr.1989/90:137 Bilaga 1 Diagram 5 och 6: Placeringamas fördelning pålåntagarkategorier öliaga 1 ultimodecember resp. år, (anskaffningsvärden, procent)