prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — delar utredningens syn på regionalpolikensövergripande roll och infrastmkturens betydelse för en positiv regional utveckling.Grossistförbundet noterar att utredningens analys utmynnar i enbreddning av begreppet regionalpolitik. Svenska Handelskammarförbundetvälkomnar den delvis nya syn som kommittén anlagt på regionalpolitiken. [/noterarmed tillfredsställelse att kommittén fört in både miljö- och kulturfrågor i regionalpolitiken men anser all bilden av problem och lösningar är ytterst komplex och svåröverskådlig. i Väster bottens län menar all utredningen har haft den förtjänstfulla ambitionen att ta ett bredare grepp om regionalpolitiken men att kopplingen mellan analys och förslag behöver vidareutvecklas. i finner alt betänkandet är ett arbete av stor betydelse men att det uppvisar brister, möjligen på gmnd av tidspress. i län anser att det inte bör finnas en uppsjö av slödmöjligheter som är svåra att överblicka. C/M anser all kommittén har en förtjänstfull ambition när den anstränger sig att formulera ett systemtänkande som försöker betona inleraklionen mellan orter av olika storlek och med olika profiler. Möjli gen har politiska brytningar inom kommittén, kanske i kombination med otillräcklig systemkompelens inom utredningen, lett till alt en del gmnd- 359 läggandeansatser om centrala noder och dessas omland får olika innebörd Prop. 1989/90:76på skilda ställen i utredningstexten. Del återspeglar sig också i spänningarBilaga 2 mellan olika förslag, anser CERUM. kommun anser alt trots mångakritiska synpunkter på utredningens förslag så är ändå helhetsintrycket avutredningen positivt, eftersom kommunen ingår i den prioriterade landsdelenSydöstra . Bergslagskommunerna vill ha stora ändringar i vissa frågormen ser ändå positivt på en hel del idéer som kommittén kommit med. Hudiksvallskommun ansluter sig till helhetssynen på regionalpolitiken även om intetillräckligt fördjupade studier och analyser gjorts inom vissa områden. Krokomskommun delar kommitténs bredare synsätt på regionalpolitiken men saknar en mergenomgripande analys beträffande fömtsäitningama att nå de regionalpoliliskamålen för inland. kommun delar i stor utsträckningkommitténs synpunkter på hur den framtida regionalpolitiken bör utformas, menhar i vissa fall avvikande åsikter. kommun ser med tillfredsställelse påatt utredningen ger begreppet regionalpolitik en betydligt vidare definitionmen noterar ett glapp mellan anal)'s och förslag. kommun anser attutredningen på många områden är väl genomarbetad men att del på andra områdensaknas djupare anailyser. bedömer att de redovisadeförslagen innebär angelägna men ändå tämligen begränsade förstärkningar i vissaavseenden. anser att det är positivt atl utredningen förordarutvecklingsinsatser som tar lill vara befintliga kompetenser i regionema menanser det fel atl sammanföra , och i ett begrepp;"storstadsregionema". LO menar atl kommittén gjort en förtjänstfullanalys av regionala fömtsättningar och utveckling och presenterat ett uniktkartmaterial. Analysen har enligt LOs mening dock lett lill alltför detaljeradeförslag. anser att kommittén genom sina resonemang breddaldet regionalpolitiska fältet men menar att utredningen misslyckats med att påett logiskt sätt systematisera det presenterade materialet. Glesbygdsdelegationenkonstaterar att gles- och landsbygdsfrågorna fått utrymme i betänkandet ochatt många förslag är positiva ur landsbygssynpunkt men att det finns storabrister i målformulering och förslag. HCK har inga principiella invändningarmot förslagen, men konstaterar att det saknas en fördjupad analys av vissagmppers speciella problem. noterar att utredningenanser att kraftiga satsningar i svaga regioner är av största betydelse, vilkettyvärt inte återspeglas i förslags- och budgetdelen. ställersig bakom ulredningsförslagen men tillägger atl kraftfullare åtgärder skullekunna genomföras för ungdomar. är positivttill det bredare synsättet på regionalpolitiken men konstaterar attutredningen drar en del slutsatser, som bl. a. rör utvecklingsfondemasverksamhet, vilka både avslöjar brist på insikter och frånvaro av analys. Storstadsutredningenanser alt kommittén behandlar storstadsregioner nas utveckling och framtidsutsikter ytterst sparsamt och sporadiskt varför förslagen inte kan ligga till gmnd för en politik som syftar till att skapa fungerande regioner i samspel. Enligt ÖCBs uppfattning är det uppenbart att regionalpoliliska och beredskapsmässiga hänsyn inom viktiga sam- 360 hällsområden sammanfallermen att detta förhållande inte nämnvärt över- Prop. 1989/90:76 vägts avkommittén. SoS anser att betänkandet fått en alltför stark slagsida Bilaga 2mot betydelsen av ekonomiska faktorer medan t. ex. hälso- och sjukvård inteberörs alls. i påpekar alt utredningen tillstörsta delen handlar om slödpolitik i vissa landsdelar varför samspelet mellanstorstadsregioner, mellanstäder och övriga delar av landet endast berörs liten del. i saknar en särskild analysriktad mot storstadsregionemas expansion. i och är kritisk till synsättet att avlänka tillväxt från storstadsområdena.Utvecklingsfonden i anser all samspelet mellan regionalpolitikoch allmän näringspolitik inte analyserats i tillräcklig omfattning.Utvecklingsfonden i anser all väsentliga förslag är såövergripande beskrivna och analyserade att det är svårt att ta ställning lilldem. anser all utredningen är vittomfattande på ett sätt somtyder på ett kraftigt överskridande av direktiven framför allt vad gällerfinansieringsdelen. kommun anför att utredningen varit alltför generellvid indelningen av Sydöstra och förbisett konsekvensema för lillområdet gränsande kommuner. Kommunerna i västra och norra kommunerna i ifrågasätter om kommittén tillräckligtobserverat problemen i deras regioner. kommun konstaterar att detfinns en obalans mellan analys och förslag som gör all betänkandet i vissastycken är svårtolkat. kommun anser alt del material som presenterasinte kan ligga till gmnd för riksdagsbeslut utan vissa gmndläggande förändringar.Arjeplogs kommun anser att belänkandet syftar lill att inom ramen förbefintliga regionalpolitiska medel ta från de fattigaste kommunema och ge tillde något mindre fatliga. och kommunkonstaterar att förslaget i sin helhet har sådana brister alt det måsteifrågasättas om det kan ligga som underlag för en regeringsproposition ochdärmed följande riksdagsbehandling. i län anser detförvånande att kommittén nära nog hell ignorerat landstingens roll.Landstinget i anser atl den statliga regionalpolitiken skallbetraktas som en komplettering till bl.a. landstingens och kommunemas egnainsatser för den regionala utvecklingen inom varje län vilket enbart marginelltbeaktats i betänkandet. påpekar att betänkandet ärbegränsat eftersom det endast i ringa omfattning rör åkerinäringen. SIKOnoterar att kommittén i direktiven fått i uppdrag att värdera effektema avstatliga insatser i skärgårdsområdena vilket, enligt SIKO, inte skett. 2.3 Analys av den regionala utvecklingen Prop. 2.3.1Statsbudgeten i ett regionalpollitiskt perspektiv Regionalpolitikenomfattar samtliga de insatser som krävs för att främja utvecklingen i de delarav landet som är prioriterade. Realiserandet av regionalpolitiken sker genominsatser inom den ekonomiska politiken och inom välfärdspolitiken i olikaformer av statlig sektorspolitik. Enmajoritet av remissinstansema ställer sig positiv till kommitténs analyser ochslutsatser medan några instanser är kritiskt inställda lill främst analysema. ÖBdelar kommitténs åsikt att regionalpolitik bör omfatta alla politiska ålgärdersom syftar lill all utjämna skillnader mellan vissa geografiska områden ochresten av landet och framhåller att en positiv regional utveckling är frånförsvarssynpunkt angelägen inom alla delar av landet. LBS delar kommitténssynsätt på regionalpolitikens omfattning och framhåller dessutom att enfördelning av statsbudgeten per innevånare på landsbygd och i tätort för olikaregioner skulle ge ytterligare belysning av skillnader i fömtsättningar förekonomisk och kulturell utveckling i olika delar av landet. iGävleborgs län tillstyrker den breda synen på regionalpolitik och framhållerai;l sektorspoliliken måste ta större hänsyn lill de regionalpolitiskaaspektema. TCO delar kommitténs bedömning av sektorpolitikens betydelse iregionalpolitiken och menar att det behövs en förstärkt organisation inomregeringskansliet som kan ta ett regionalpolitiskt helhetsansvar. LO anser attpolitiken inom alla områden måste samordnas i etl regionalpolitiskt syfte ochdelar kommitténs uppfattning om viklen av en effektiv samordning av alladepartements åtgärder i ett regionalpolitiskt syfte. Bergslagskommunernabetonar alt den statliga politiken i alla avseenden måste samordnas under etthelhetsperspektiv så atl inte prioriteringar inom regionalpolitiken motverkasav sektorsbeslut inom olika myndigheter. Hadstahammars kommun anser detvärdefullt att kommittén gjort en lielhetsbeskrivning av statens insatser iolika kommuner och regioner. anser del bra att kommitténlyfter fram flera seklorsområden inom vilka man föreslår regionalpolitiska åtgärder.Hagfors kommun anser att insatser inom olika politiska sektorer skall anpassasför att uppnå regional balans och att sektorspolitiken skall vara underordnadmålen för regionalpolitiken. i hävdar all allastatliga insatser som i varierande grad har effekter på en regionsutvecklingsmöjligheter bör ses i ett sammanhang. RR V ställer sig tveksamtlill att använda en så vid definition av begrep pet regionalpolitik som utredningen gjort. W anser att den analys som gjorts över hur budgetmedlen fördelas över landet bör fullföljas av en analys av vilka regionala och andra samhällsekonomiska effekter som kan 362 förväntas av dennaresursfördelning. påpekar atl Prop. 1989/90:76 ävenstatsbudgetens inkomstssida borde kartläggas för att en geografisk Bilaga 2analys skall vara meningsfull, men undrar om en sådan kartläggningkan ge något meningsfullt resultat. i saknar endiskussion om regional utveckling även i de län som ligger utanför deföreslagna stödområdena. i påpekar att ävenstorstädema ligger över riksgenomsnittet vad gäller mottagande avregionalpolitiskt stöd, vilket inte klart framgår av den presentation kommitténgjort av fördelningen av stödmedel. En annan presenlationsform än fargkartorskulle, enligt , gett ell annal synintryck av resultatet av dennabetydelsefulla studie. kommun anser atl kommittén inte har kunnatföreslå hur en mer genomgripande kraftsamling skall kunna genomföras för allrikta sektorpolitikens insatser och därmed få ut större regionalpolitiskeffekt. kommun anser att det är en svaghet i betänkandet att det medelsom anses vara det mest effektiva inom regionalpolitiken nämligen insatserinom sektorspolitiken - endast behandlas marginellt i betänkandet.Folkrörelserådet Hela ska leva finner utredningens analys avstatsbudgeten i etl regionalpolitiskt perspektiv vara bristfällig och inte geunderlag lill all bedöma behov av förändringar i transfereringssystemet. 2.3.2.1 Infrastmktur,befolknings-och arbetsmarknadsutveckling Intemalionaliseringenav den svenska ekonomin kommer sannolikt atl fortsätta . Denfysiska infrastmkturen är inte bara en fömtsättning för produktion, konsumtionoch välfärd. Den är också en mycket stark stabiliserande kraft. I denutvecklingsfas nu befinner sig kan det befintliga bosättningsmönstretfå än större betydelse för var tillväxten sker. Kraftersom kan komma alt verka mot en fortsatt koncentration är: attny teknologi ändrar fömtsättningama för tjänsteproduktionens lo kalisering, miljöproblemeni befolkningstäla regioner. Tre olika geografiska perspektiv lyfts fram: geografiskaprioriteringar för regionalpolitiken - Inlandet, Bergslagen och SydöstraSverige, mellanstädersom knutpunkter i etl nationellt nätverk. Huvuddraget i befolkningsutvecklingenunder 1980-lalel var en fortsatt Ikommuner med stor utflyttning är det ofta fler kvinnor än män som flyttar ul. Förvärvsfrekvensenhar under de utjämnats mellan regioner, mellan kvinnor ochmän samt mellan yngre och äldre kvinnor. Förbåde kvinnor och män är det i små kommuner, som inte är länkade 363 till en störrearbetsmarknad, som förvärvsfrekvensema är låga. För kvin- Prop. 1989/90:76 nomas del gäller det dessutom gmppen kranskommuner. Pendlingmellan bostad på landsbygden eller mindre ort och arbetsmarknaden i en störreort, har varit hushållens strategi för att anpassa sig till en allt merkoncentrerad arbetsmarknad. Fördymingarav bilresandet på gmnd av prishöjningar på bensin eller genom skatte- elleravgiftsförändringar kan försämra möjlighetema att även fortsättningsvis ha ettbosättningsmönster som är mer utspritt än arbetsplatsernas lokalisering. Mellanstädemahar dubbla rollei:. Dels en inomregional genom all deras arbetsmarknad harbetydelse för människor utanför den egna kommunen, dels en mellanregional somknutpunkter i ett nationellt nätverk. Utvecklingenpå arbetsmarknaden har lett till att av alla förvärvsarbetandekvinnor arbetar med tjänsteproduktion i offentlig eller privat regi.Varannan kvinna arbetar inom den offentliga sektom. På den manligaarbetsmarknaden har primämäringama samma dominerande roll. Serman lill hela arbetsmarknaden är sysselsättningen jämnt fördelad påprimämäringar, privata tjänster oc:h offentliga tjänster. Sett ur ettmellan-regionalt perspektiv är den privata tjänslesektoms starka koncentrationtill storstädema iögonenfallande. Variationeri befolkningens utbildningsnivå mellan olika delar av landet är fortfarandestora. De tre landsdelar som är regionalpolitiskt prioriterade tillhör dedelar av landet där befolkningen har lägst utbildningsnivå. Mångaremissinstanser instämmer i kommitténs bedömning om infrastmkturens betydelse.Ett stort antal remissinstanser anser dock all analysen av den regionalaproblembilden på ett eller annat sätt är bristfällig. W delar kommitténsbedömning om den fysiska infrastmkturens fun damentala roll för regional mångfald, liksom för social och ekonomisk utveckling. Bergslagsdelegationen delar kommitténs uppfattning att den industriella traditionen i Bergslagen innebär såväl möjligheter som hot. framhåller att knappast någon industrisektor har, och har haft så stor betydelse för den regionala utvecklingen som elförsörjningen, dels genom utbyggnaden i sig, dels genom alt låga elpriser betytt mycket för basindustrins utbyggnad. i framhåller att upp mstning av infrastmkturen är av sitörsta vikt för den regionala utveckling en och atl stöd till näringslivet endast är en del av insatsema på lång sikt. stöder helhjärtat förslaget all komplettera regionalpoliti kens traditionella stödåtgärder till näringslivet med förbättring av regio nemas rambetingelser. och kommuner delar i stort de synpunkter som kommittén för fram angående vilka faktorer som bestäm mer den regionala utvecklingspotentialen. Säters kommun instämmer med kommitténs analys av den regionala utvecklingen och den snabba stmktur omvandlingen inom de råvambaserade näringama. De regioner som drab bats av detta är, enligt kommunen, i första hand Inlands- och Bergslagsre- 364 gionerna.Kommunerna i västra och norra anser det Prop. 1989/90:76riktigt att stöd inte ges enbart till enskilda förelag utan även för att byggaBilaga 2 upp en landsdels infrastmktur. landsting anser attkommitténs bild av stmktur i stort sett är riklig. länslandsting framhåller alt Inlandet gynnas bäst av generella åtgärder som kan utgöra en reell gmnd för företagens långsiktiga handlande.Svensk Industriförening anser alt kommitténs analys av den regionalaproblembilden väl stämmer överens med tidigare erfarenheter och internationellaundersökningsresultat och föreningen har i allt väsentligt ingen erinran motutredningens slutsatser. Enligtlänsstyrelsen i kan människors bosättning komma att få störrebetydelse för företagens lokaliseringsort än näringslivels val av lokaliseringför folks val av bosättningsort, vilket innebär att det regionala utvecklingsarbetetmåste ges en bredare inriktning än enbart ett aktivt arbete mednäringslivsfrågoma. i delar kommitténs uppfattningom att den regionala problembilden är mer komplex än tidigare och anser att denbreda analys som kommittén gör är en riklig ansats men menar att det är fel allförsöka jämställa förhållandena i de tre prioriterade landsdelama.Länsstyrelsen anser atl fömtsättningama i inland är så olika detövriga landets atl del mer rör sig om artskillnader än om nyansskillnader.Hadstahammars kommun anser att kommitténs bild av är intressant meninte fullständig. a. går man snabbi förbi hur företagandets villkor ter sigi olika delar av landet. Kommunen saknar också en analys av den hittillsvarandestödverksamheten. kommun delar kommitténs synsätt beträffande viklen aven fungerande infrastmktur men anser att boendefrågomas betydelse för regionalutveckling har underskattats i utredningen. MSanser alt analysen av den regionala utvecklingen, särskilt av syssel sättningsfrågorna, är otillfredsställande och behöver utvidgas. Sysselsält- ningsförhållandena måste ägnas minst lika stor uppmärksamhet som be folkningsförhållandena, menar AMS. ERU konstaterar alt av 40 sidor i betänkandet, som handlar om den regionala problembilden, ägnas drygt två sidor åt att beskriva drivkraftema bakom den regionala utvecklingen, medan huvudutrymmel i stället ägnas åt att redovisa statistik. Den analys av drivkraftema bakom den regionala utvecklingen som presenteras är summarisk och motsägelsefull, anser ERU. LBS anser all kommitténs sätt all avgränsa problembeskrivningen ger litet utrymme för en samlad analys av problem och utvecklingstendenser i de svagaste områdena, dvs. påpekar att bostaden och hushållens boendemöns ter är en väsentlig komponent när levnadsvillkoren i olika delar av landet skall bedömas och anser alt det är en allvarlig brist att bostadsfrågan endast behandlats undantagsvis av kommittén. i konstaterar att frågoma kring storstadsområdenas utveckling och funktion endast fått en rapsodisk belysning i betänkandet och alt den praktiskt taget endast gällt . i borgs län anser alt analysen av den regionala problembilden är ofullständig och på flera punkter felaktig eftersom för liten hänsyn lagils lill avslånds- faktom och att inga prognoser har gjorts för den framtida befolknings- och 365 sysselsättningsutvecklingen.Länsstyrelsen i anser att Prop. 1989/90:76 analysen av denregionala problembilden är ofullständig och att en till- Bilaga 2fredsställande mål medel analys saknas. i länpåpekar att tillgången på arbete förblir den gmndläggande fömtsättningen förmänniskor på en ort och finner det förvånande att statistik över regionalaskillnader i arbetslöshet inte redovisats av kommittén. kommun anser allkommitténs anailys av den regionala utvecklingen har påtagliga brister och attden inte svarar mot direktiven. Särskilt borde större uppmärksamhet ägnatsskillnaderna mellan de tre storstadsregionerna och främst då skillnaden mellanhuvudsladsregionen och övriga regioner. kommun anser all betänkandetbör tillföras en analys för beträffande förväntade förändringarinom jordbmk och livsmedelsindustri och även avseende bilindustrins betydelseoch den ökade intemalionaliseringen. Enligt har kommitténinte i sin analys tagit hänsyn lill behovet av en balanserad stmktur för atlförebygga framtida kriser i regioner utanför prioriterade landsdelar ochmellanstäder. kommun anser all kommittén genomfört sin analys föratt (i någon mån) rättfärdiga en på förhand beslutad geografisk prioriteringoch inte för att den skall ligga till gmnd för ställningstaganden om vilkalandsdelar som bör prioriteras för regionalpoliliska insatser. kommunmenar att kommittén vid sin analys av problembilden hell bortsett från deregionala skillnadema i arbetslöshet; kommun som hänförts lill den mergynnade gmppen mellanstäder, överträffas i arbetslöshet endast av 13 kommunerutanför . Bodens kommun anser alt kommittén haft ett alltförsnävt synsätt på begreppet regionalpolitik. i länanser all analysen av den regionala problembilden är traditionelltregionalekonomisk och ger därmed ett alltför begränsat underlag för den bredaregionalpolitiska ansats som direktiven och kommittén själv förespråkar.HCK anser att det hade varit intressant om frågeställningar rörande denregionala problembilden blivit belysta ur handikappsynpunkl. Omuppbyggnaden av resurser för att delta i EGs småföretagsprogram kommer att skegradvis, bör de regionalpolitiskt prioriterade landsdelarna komma först. Detär endast det regionalpolitiska stödet till näringslivet som direkt kan kommaatl beröras av ett närmande till EG. Satsningar på utbildning, kommunikationerm. m. är en helt nationell angelägenhet. Detfinns inga skäl alt tro att den utformning av det regionalpoliliska stödet somföreslås, står i strid med de normer som tillämpas inom EG. Defå remissinstanser som haft synpunkter på förslagen understryker fiiaga /framför allt vikten av att analysera EGs regler vid utformningen av stödformeri . Sverigesdelegation vid de europeiska gemenskaperna framhåller att utsätts fören stark regional påverkan från EG-marknaden. Delegationen framhåller vidareatt för icke medlemsländer med frihandelsavtal med EG, såsom , äroffentliga stödåtgärder som kan vara konkurrens-nedvridande oförenliga meddetta avtal (artikel 23:1). Sådana fall kan tas upp i den blandade kommitténsom administrerar avtalet. Enligt delegationen förefaller del möjligt all EG:sbedömning om en regionalplilisk stödåtgärd i skulle vara oförenlig medfrihandelsavtalet skulle kunna gmndas på de kriterier som tillämpas inom eg. Kommerskollegiumvill understryka vikten av att de intemationella åtaganden som gjortbeaktas vid utformningen av regionalpolitiska stödåtgärder. Gmndfrågan i och fortfarande i förhållande till EG är, enligt kollegiets mening, hurstödåtgärdema bedöms i ett konkurrensperspektiv. Statskontoret anser attutformning av olika regionalpolitiska stödformer bör föregås av en noggrannareanalys av EGs regler och deras konsekvenser för svenskt vidkommande än vadkommittén redovisat. anser att utredningen intetillräckligt tagit hänsyn till utvecklingen inom EG och inte närmare studerathur EGs stödformer skulle kunna tillämpas i vårt land. och Växjökommuner anser att internationaliseringen av den svenska ekonomin kommer atlfortsätta under 90-talel oberoende av förhållande till EG, eftersomutvecklingen leder till ett allt mer integrerat samhälle. Enpolitik för fullt utnyttjande av arbetskraft och kapital under 1990-taletfömtsätter en kraftfull regionalpolitik som fömtsättning för och komplementtill den generella ekonomiska politiken. Sektorspolitikensinsatser för den regionala utvecklingen måste förslärkas. Dess ansvar förolika regioners utveckling måste göras tydligare, främst genom den politiskastyrningen. Regionalpolitikensmål bör vara alt skapa ekonomiskt, socialt, kulturellt och miljömässigtfungerande regioner. Någraremissinstanser delar de synpunkter som läggs fram i betänkandet, medan enmajoritet av instansema har starka invändningar mot kommitténs förslag tillnya formuleringar av målen för regionalpolitiken. ÖCB,i , , , och kommuner delar i stort den i betänkandet redovisade målformu leringen för regionalpolitiken. kommun betonar angelägenhe- 367 ten av atl förändrade måloch geografiska prioriteringar följs upp med Prop. 1989/90:76 resurstillskottenligt kommitténs prioriteringar. Bergslagsdelegationen de- Bilaga 2 larkommitténs uppfattning om fungerande regioner som regionalpolitikens mål.Länsstyrelsen i anser att utredningens målformulering ger enbetydelsefull fördjupning av regionalpolitikens innehåll. anser atl de nya måldefinitionema är bättre än tidigare försöksom talade om likvärdiga fömtsättningar i hela landet, eftersom en sådanlikvärdighet inte går alt uppnå. Det måste i stället handla om atl utveckla despeciella fömtsättningar som finns i olika delar av landet, menar förbundet.LRF instämmer i atl målpreciseringar och geografiska prioriteringar måste görassamlat för flera polilikområden.