prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Genomförandet av en tysk valutaunion kandra upp inflationen i , framför allt nästa ån För OECDsammanlaget väntas inflationen gå ned från lill 4 1/i åroch nästa ån Hotel mot det relativt gynnsamma förlopp som här skisseraskommer främst från inflationen. Om priserna stiger mer än förutsett, stramaspenningpolitiken ål. Allt högre räntor dämpar då aktiviteten och oron på de finansiellamarknaderna kan komina att stiga. Elt annal hot mot industriländernas tillväxlkan uppstå om störningar inträffar på oljemarknaden. Del strama arbetsmarknadsläget drev upp lönerna underförra året. Den genomsnittliga löneökningen i ekonomin blev ca 9 1/, dvsnästan dubbelt så mycket som i omvärlden. De nya avtal som tecknats för 1990ligger på höga nivåer. Totalt beräknas lönerna stiga med ca 8 1/,förutsatt alt de omförhandlingar, som en del av löntagarorganisationerna harrätt till inte leder till nya påslag och att löneglidningen blir ungefär somförra året. När det gäller att bedöma utvecklingen finns mångaosäkerhetsmoment, bl.a. vilken effekt skatteomläggningen får. Omarbetsmarknadsläget fortsätter att styra lönebildningen verkar engenomsnittlig löneökning på trolig (inkl. effekten av de på ). Alternativ 1 i kalkylerna baseras på anlagandel attdet relativa svenska kostnadsläget förbättras gentemot omvärlden, vilket skerom löneslegringslakten begränsas till . Inflationstakten exklusive indirekta skatter beräknas i åruppgå till strax . Till detta kommer effekter av skattereformen påknappt , av ökad skatl på alkohol och tobak på 0,saml av den tillfälligamomshöjningen på 0,. Konsumentprisindex stiger under dessa förutsättningarmed under loppet av året. Eftersom höjningarna blir speciellt stora ibörjan av året, kommer uppgången mellan årsgenomsnitten all bli så pass hög som10 %. Utvecklingen bestäms i hög grad av vad som händer med lönerna.Under loppet av året beräknas priserna öka med resp. knappt 9 1/ide bägge alternativen. Finansieringen av det andra steget i skattereformen slårför ca 3 1/. De preliminära nationalräkenskaperna visar att BNP stegmed 1989. Produktivitetsökningen blev blygsam, varför merparten avtillväxten kan förklaras av en allt högre sysselsättning. Drivkraften iprocessen var investeringarna, som expanderade med . Den svenskaekonomin är nu på väg in i en fas med låg tillväxt under 1990 och 1991,1 %eller därun-den Produktivitetsutvecklingen förblir svag. Om lönestegringslaktenradikalt kan bringas ned 1991 stimuleras dock ekonomin , även ommerparten av de positiva effekterna märks först . Diagram1:1 BNP och produktivitetsutveckling Procentuellföriindring från föregående år Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 1981 1983 1985 1987 1989 1991 Källa: , ochfinansdepartementet. Hitshållens realinkomster steg med förra årel,vilket var mindre än vad som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten. Enbetydande uppgång i sparkvoten kunde registreras, varför ökningen av denprivata konsumtionen stannade på blygsamma 0,. De stora löneökningarna ger etl köpkraftstillskotl tillhushållen i ån medan första steget i skattereformen är neutralt. Nästa ärhöjer däremot skattereformen disponibelinkomsterna med , eftersominkomstskattesänkningarna inte fullt ut finanieras i hushållssektorn.Kalkylerna innebär därför att realinkomsterna stiger i samma takt 1990 som 1989medan en uppgång ' Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , ochfinansdepartementet. inträffarnästa ån särskilt i höglönealternativel. Trenden mot en ökad sparkvot väntas hålla i sig.Avdragsbegränsningarna Bilaga 1.1 för skuldräntor tilltagande pessimism omframtiden hos hushållen, minskat behov av förnyelse av hushållskapitalvaror ochrelativt högt ränteläge är alla faktorer som pekar i den riktningen.Hastigheten i denna process är dock mycket svår att förutse. Den privatakonsumtionen väntas stiga med och respektive knappt 21/1991 i de bägge alternativen. ökade den offentliga konsumtionen med . Svårigheten att rekrytera arbetskraft hämmade expansionen inom denkommunala sektorn, som ändå växte snabbare än ekonomin i genomsnitt. ochnästa år dämpas den kommunala expansionslakten betydligt. Den finansiella situationenär ansträngd och skattestoppet gör kommunerna än mer försiktiga med att höjaaktivitetsnivån. Däremot blir det gradvis lättare alt nyanställa folk närkonkurrensen från andra sektorer lättan Den statliga konsumtionen dras uppav stora inköp. Antalet anställda vid de statliga myndigheterna fortsätter dockatt minska. Bruttoinvesteringarna ökade rekordartat 1989. Uppgångenblev totalt och för industrin . En rad faktorer drev påutvecklingen; högt kapacitetsutnyttjande, god lönsamhet och stark efterfråganunder . De gynnsamma förutsättningarna för näringslivet håller nu påall ändras i negativ riktning. Frågan är hur snabbt uppbromsningen kommenEftersom investeringsplanerna är tämligen expansiva, dröjer detsannolikt innan volymerna fallen Om ett trendbrott förlöneökningarna kan uppnås, bör det dock påverka investeringsklimatet i positivriktning och resultera i en volymuppgång. Överhettningen i byggsektorn har länge varit besvärande,men bilden håller på att ändras. Bostadinvesteringarna kommer sannolikt altstagnera i ån Restriktionerna mot ombyggnadsinvesteringarna får full effekt,som nya höga ökningstal för nybyggnationen års uppdrivna nivåknappast kan inträffa. väntas bosladbyggandet falla med 4 1/. Dennautveckling av bostadsbyggandet sker som näringslivetsin-vesteringskonjunklur vänder nedåt. Därmed stagnerar också den toialabyggproduktionen. Trots en god internationell konjunktur utveckladesexporten svagt , särskilt mot slutet av årel. Produkt- ochmarknadsinriktningen var ogynnsam och exporten hämmades av högre prisökningarän i konkurrentländema. Exportföretagen gjorde betydande marknadsandelsförlustenTrots fortsatt draghjälp utifrån väntas exporten öka långsamt också ochnästa ån Oförmånlig varusammansätlning och den under en rad år försämradekonkurrenskraften bidrar till detta förlopp. En effektiv depreciering av kronani år med är inte tillräcklig för att helt motverka marknadsandelsförlusterna.I alternativet med låga löner 1991 väntas dock marknadsandelsförlusternabromsas. Importen steg kraftigt beroende på den högainhemska efterfrågan. Denna dämpas dock påtagligt framöver, särskilt vad gällerde imporltunga maskininvesteringarna. Importen stimuleras av den högreprivata Tabell 1:3Bidrag till BNP-tillväxten Procent avföregående års BNP Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 0,3 -0,9 -1,4 0,7 -0,1 -0,8 0,5 -0,3 -0,3 -0,2 -0,3 -0,3 Dessutom innebär det uppdrivna svenskakostnadslägel alt inhemsk produktion fortsätter att tappa marknadsandelar tillimporten. Sammanfattningsvis kan konstaleras att såväl konsumtionsom investeringar tillsammans väntas dra upp BNP med 1,. Den oförmånligavolymutvecklingen för utrikeshandeln gör all produktionstillväxten totalt ändåstannar på halva den siffran. svarar konsumtionen för hela tillväxteni alternativ 1. I höglönealternativel ger investeringarna ett kraftigt negativtbidrag till BNP. Den privala konsumtionen lägger beslag på betydligt mer änden loiala produktionstillväxten. Obalanserna i ekonomin tilltan Överskottet i handelsbalansen krympte påtagligt underfjolåret, särskilt mot slutet av årel. Dels utvecklades volymerna negativt,dels var uppgången av exportpriserna i förhållande till importpriserna intelika markant som tidigare, dvs. bytesförhållandet förbättrades i alltlångsammare takt. beräknas handelsbalansens överskott reducerasytterligare, eftersom exportpriserna sannolikt stiger långsammare änimportpriserna och volymutveck-hngen är oförmånlig. försämrasbytesförhållandet något i alternativ 1. I alternativ 2 stiger emellertidexportpriserna snabbare än imporlpriserna för varor. Den något högreökningslakten för importvolymen i alternativ 1 leder till en fortsattförsvagning av handelsbalansen. Högre exportpriser i alternativ 2 ger ett någotstörre överskott. Miljarder kn, löpande priser 304,8 280,5 - 0,9 332,1 315,1 - 1,3 349,7 336,7 - 0,9 374,7 363,0 - 0,9 375,6 362,8 - 0,9 Tjänstenetto Avkastning på kapital Transfereringsnetto - 7,8 -18,8 -10,2 -38,2 -14,3 -13,4 -52,5 -15,7 -14,2 -.54,5 -15,7 -13,1 -33,4 -50,7 -70,8 -72,4 Andel av BNP% Diagram 1:2 Handel- och bytesbalans Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 O -1 -2 -3 -4 -5 Handelsbalan f\ 1 V V / \ 1 "" f y4 Ay/\/\ V V / \ Bytesbalans j| \ 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 Källor: och . Försämringen av bytesbalansen fortskriden Underskottet blev hela 33,4 miljarder kn beräknas det uppgå till ca 50 miljarderoch lill över 70 miljarder, motsvarande av BNP. Flera faktorerförklarar den negativa utvecklingen, förutom den försämrade handelsbalansen.Underskottet i avkastning på kapital ökar kraftigt. Räntebetalningarna tillutlandet växer i takt med de stigande omvärldsräntorna och den allt högre skuldstockensom expansionen av direklinvesteringarna samt aktie- och fastighetsköpen utomlandsför med sig. Inflödet tillbaka till av vinstmedel är mycket litet.Istället väljer företagen att till övervägande del återinvestera sina överskottutomlands. De problem för den statistiska redovisningen och för inriktningen avden ekonomiska politiken som de återinvesterade vinstmedlen ger upphov lill,undersöks nu av en särskild utredningsman. En slutrapport väntas maj/juni i ån En annan viktig förklaring lill den negativa trenden förbytesbalansen är det allt sämre resevalutanettol. Höjd moms på turisttjänsterkan ytterligare förslärka denna utveckling. Den starka överhettning som rått på arbetsmarknaden sedanslutet av 1987 håller nu på att avla något. Antalet nyanmälda platser stigerinte längre och allt färre förelag uppger alt det föreligger brist påyrkesarbetare. är dock arbetslösheten mycket låg ochpersonalbrislen är utpräglad inom vissa sektorer och regioner. Denna tendensenförstärks av den låga produktivitetstillväxten. Efterfrågan på arbetskraft beräknas växa i alltlångsammare takt framöven 1 första hand gäller det industrin, där t.o.m. ennedgång är trolig. i andra sektorer kommer avmattningen - med visseftersläpning - att bli Prop. 1989/90:150 märkban ökar utbudet avarbetskraft mindre . Dels Bilaga 1.1 dämpas tillväxten av antaletpersoner i arbetskraften, dels tillkommer de 1991.Arbetslösheten väntas gradvis stiga, till ett års-genotnsnitl på och2,resp. , i de båda alternativen. Det totala finansiella sparandet i ekonomin har successivtförsämrats , vilket kommer till uttryck i det växandebytesbalansunderskottet. Den starka uppgången av investeringarna ochbostadsbyggandet har inte kunnat finansieras med inhemskt sparande. Den offentliga sektorns finansiella sparande har dockförbättrats markant och uppgick överskottet lill över 60miljarder kn, vilket motsvarar av BNP. Hushållens sparande ökade men är fortfarande negativt. Enfortsatt uppgång väntas ske och nästa ån Företagen hade ettfinansiellt sparandeunderskott på 70 miljarder kn En visseriigen dämpad menfortfarande relativt hög investeringsnivå i kombination med fallande vinsterberäknas medföra att sparandel försämras med ca 10 miljarder kn underprognosperioden. Tabell 1:5 Finansiellt sparande Miljarder kr., löpande priser -25,1 -21,0 -13,4 -70,2 -82,3 -93,4 -107,5 -33,6 -50,7 -70,8 Offentlig sektor av BNP Källor: , , statistiskacentralbyrån och . De svenska marknadsräntorna steg markant under senhösten.Allt högre omvärldsräntor i kombination med negativa rapporter över ekonominsutveckling gjorde alt placerarnas avkastningskrav skärptes. När bankkonfliktenbröt ut och regeringen därefter avgick efter det att riksdagenröstat emot ett åtstramningspaket, med bl a löne- och prisstopp, tilltog oron.Räntenivån justerades upp ytterligare och börskurserna föll. Räntemarginalengentemot omvärlden har säkerställt ett fortsatt valutainflöde under förstakvartalet. Till följd av de stigande marknadsräntorna anpassade riksbankendiskontot till 12,. Den svenska rantedifferensen gentemot omvärlden vidgadeskraftigt, men har sedan krympt, bl.a. efter uppgörelsen mellanregeringen och om den ekonomiska politiken. ligger dockräntemarginalen mot omvärlden betydligt högre än då den uppgicktill drygt 2 procentenheten Det växande underskottet ibytesbalansen och målet om att hålla en fast Prop. 1989/90:150 växelkurs gördet nödvändigt för att bibehålla en hög räntemarginal Bilaga 1.1gentemot omvärlden. Trots tendenser till stigande arbetslöshet, väntas i huvudsakett högt resursutnyttjandet i ekonomin bestå . Genom enrestriktiv penningpolitik upprätthålls den fasta växelkursen och ekonominstabiliseras. Om lönestegringstakten radikalt kan växlas ned skapas emellertidförutsättningar för inte bara lägre prisökningar ulan också lägre ränton Den internationella högkonjunktur som inleddes , nåddesin lopp . Den penningpolitiska åtstramning som genomförtssedan början av 1988 samt brist på kapacitet har lett till attproduktionstillväxten därefter har mattats. För sammanlaget uppgicktillväxten till 4,1988 och lill 3,. Den väntas dämpas ytterligare iår och , till . Del har främst varit investeringarna som bidragit lill denlånga högkonjunkturen. Åven var investeringarna motorn i förloppetutom vad gäller . 1 Konlinentaleuropa och Förenta staternabidrog även exporten i hög grad lill tillväxten . Dämpningen av expansionen har varit mest uttaladi och , medan tillväxten varit fortsatt god iJapan och . Konjunkturen väntas nå sin botlen i Förentastaterna och medan avmattningen kommer något senare ochinle väntas bli lika uttalad i och Kontinenlaleuropa. Den genomsnittligatillväxten i de nordiska länderna förutses förbli drygten procentenhet lägre än OECD-området totalt sett. 1989/90:150 Bilaga 1.1 Tabell 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i De sju stora länderna 1 3/4 2 1/4 4 1/2 3 1/2 3 1/2 1 3/4 3 1/4 1 3/4 2 1/4 1 1/2 2 3/4 1 1/2 2 1/2 "3/4 1 1/2 1 1/2 2 3/4 2 3/4 2 3/4 2 3/4 'Alternativ 1, timlöneökning Avmattningeni OECD-området gäller framför allt investeringar och export. Konsumtionendämpas i mindre grad. Detla mönster gäller särskilt för den amerikanskaekonomin vars tillväxt förutses bäras upp av den privata väntas emellertid äveninvestering- Prop. 1989/90:150 arna att ta fart igen, stimulerade av denlättare penningpolitiken under större Bilaga 1.1 delen av fjolåret.Effekterna av dollarfallet har lill stor del verkat ut ochkonkurrenskraften förbättras inte längre, varför neltoexporten bidrar tilltillväxten endast i blygsam utsträckning. Åven i väntas konsumtionen varadrivkraften i ekonomin. Dels genomförs skattesänkningar som ett tredjeoch sista steg i en flerårig skattereform, dels späder immigrationen frånÖsttyskland på konsumtionsefterfrågan. Exporten dämpas som en följd av att deninternationella efterfrågan - framför allt på investeringsvaror - mattas.Dessutom verkar D-marksapprecieringen negativt på förelagens konkurrenskraft. Den fortsalt höga tillväxten i drivs också främst avkonsumtionen. Brist på kapacitet utgör dock en begränsning förproduktionstillväxten, som det höga kapacitetsutnyttjandet väntashålla uppe den höga investeringstillväxten. Netloexporten väntas fortsätta attdra ned tillväxten, om än i mindre utsträckning . Arbetslösheten har fortsalt att sjunka och uppgick i fjoltill för hela OECD-området, att jämföra med tidigare.Arbetslösheten har fallit ännu snabbare i men uppgick fortfarandetill drygt 8 1/. Avmattningen väntas leda lill en mer dämpadsysselsätl-ningstillväxt med följden att arbetslösheten blir relativtoförändrad . Tabell 2:2 Arbetslöshet i några Procent av arbetskraften, årsgenomsnitt, standardiseradedefinitioner För som helhet sjönk inflationen 1986, men började åter stiga . Under loppet av fjolåretplanade dock inflationen ut, bl.a. beroende på sjunkande råvaruprisen Etllikartal utvecklingsmönster har kännetecknat flertalet OECD-länden Inflationsuppgången kan främst hänföras tillden inhemska ut vecklingen, medan imporlpriserna inle haft så stor effekt på inflationen. All vissa länder - såsom och flertalet av de nordiska länderna - haft betydligt högre inflation än genomsnittet kan framför allt hänföras lill en snabbare ökning av av enhetsarbelskoslnaden. Den har orsakals av högre limlöneökningar i kombination med en låg produktivitetstillväxt. 1 Storbri tannien och har dock produktiviteten ökat snabbi. Trots denförutsedda avmattningen i produktionstillväxten väntas nedgången i inflationenbli relativt blygsam. Fortsalt arbetskraftsbrist i flera länder ledersannolikt till ökade lönekrav - särskilt i - somflaskhalsar hämmar produktivitetstillväxten. Resultatet är ökandeenhetsarbetskostnaden Företagen förutses dock inte fullt ut kompensera sig fördessa genom att höja priserna, utan i stället blir vinstutvecklingen någotsämre . Genomförandet av en tysk valutaunion förutses dra uppinflationen i , framför allt nästa ån För sammantagetväntas inflationen ligga kvar på 4 1/jämfört med för att gå nedtill . Prop.1989/90:150 Bilaga 1.1 Tabell 2:3 Konsumentprisernas utveckling i vissaOECD-länder Årligprocentuell förändring av deflatorn för privat konsumtion De sju stora länderna 4 1/2 4 1/2 -0,1 2 1/2 2 1/2 3 1/4 5 3/4 5 1/2 5 1/4 4 1/4 4 1/4 3 1/2 5 3/4 4 1/2 4 1/2 7 1/4' 6 1/2 5 1/4 5 1/2 4 1/2 4 1/4 Det genomsnittliga priset på Brentolja steg lill1989 med , till per fat. väntas delgenomsnittliga oljepriset stabilisera sig kring nivå. Det som talarför etl relativt är framför allt den förväntadeefterfrågedämpningen internationellt. Betydelsefullt i sammanhanget är denrelativt svaga tillväxten i som ensamt svarar för närmare 30%av världens totala oljekonsumtion. Åven en utökning av exportkapaciteten,liksom den överkapacitet som finns i OPEC, talar för att oljeprisetunder ligger kvar på ungefär samma nivå som . De externa obalanserna var fortsatt stora 1989. Japansöverskott och underskott i bytesbalanserna minskade lilldrygt av BNP, medan överskott och Storbritanniensunderskott ökade till omkring 4 1/av BNP. I slutet av fjolåret reduceradesdock även de externa obalanserna i och medananpassningen i upphörde. Tillväxtmönstret i de olika ekonomiernatalar för alt anpassningen fortsätter i och Storbritanniensunder prognosperioden, medan den väntas avstanna i och . Tabell 2:4 Bytesbalanser i några 1989/90:150 Bilaga 1.1 -2,9 3,7 2,6 0,9 -3,3 4,4 4,4 0 -3,2 3,6 4,0 -0,8 -2,6 2,7 4,0 -3,7 -2,0 2,0 4,4 -4,7 Definansiella marknaderna har kännetecknats av oro.Den japanska yenen har försvagats och D-marken förstärkts ytterligare,aktiekurserna har fallit - särskilt i - och de långa räntorna har stigit.Uppgången i de långa räntorna - vilka i väsentlig utsträckning styrs avförväntningar om utvecklingen på lång sikt - har fler förklaringar Marknadsaktörernaväntar sannolikt att konsumtion och investeringar ska öka i och attdetla ska leda till högre inflation. Ranteuppgången kan också vara ett uttryckför bristande förtroende för beslutsamheten hos centralbanker och regeringarvärlden över att föra en tillräckligt stram penning-och finanspolitik så allinflationen hålls tillbaka. 1föreliggande bedömning förutsätts att penningpolitiken kan komma att stramas ålytterligare, bl.a. i och . Åven finanspolitiken väntasfå en kontraktiv effekt i de flesta landen Ett undantag är framför alltFörbundsrepubliken, som genomför skattesänkningar i ån Deninternationella ekonomin kan av olika skäl komma att utvecklas mindre gynnsamtän som beskrivits hän Bl.a. kanske vi ännu inte sett hela effekten av denpenningpolitiska åtstramning som skett , vilket innebär attavmattningen kan bli kraftigare än beräknat. Denna risk ökar om ränteuppgångenfortsätten Enannan risk ulgör de betydande externa obalanserna mellan de störstaindustriländerna. Det är i dagslägel svårt att förutsäga effekterna av denkraftiga yen-depreciering som skett och som har accelereratunder våren. På finns del risk för att den stärkta konkurrenskraftenleder till alt del japanska bytesbalansöverskottet växen Detta skulle kunnamedföra ökade krav på protektionistiska åtgärder i . Åtgärderav sådant slag skulle få en negativ inverkan på hela världsekonomin. Finansieringenav bytesbalansunderskolten har gått relativt smidigt, men inget garanteraralt så kommer att vara fallet . De fortsatt höga under- ochöverskotten innebär att allt större nettoskulder och fordringar byggs upp. Delkan i sig skapa oro på de finansiella marknaderna, vilkel skulle kunna fånegativa återverkningar på produktion och sysselsättning. Denframtida oljeprisutvecklingen är en annan risk. Utvecklingen i kanmedföra att oljepriset blir betydligt högre än väntal, bl.a. beroende på allproduktionsstörningar i samband med del pågående systemskiftet kan dra nedoljeutbudet. Detla skulle - under antagandet att OPECs produktionskapacitetinte byggs ut - kunna resultera i en kraftig prisökning på olja. Deproduktionsplaner som f.n. föreligger inom OPEC pekar dock på attkapaciteten kommer att ökas . Sammanlaget be- Prop.1989/90:150 döms därför risken för en kraftig oljeprisökning som relativt liten. Aktivitet i den amerikanska ekonomin avtog markant islutet av . BNP ökade bara med i årstakl fjärde kvartalet 1989,jämfört för och 4,1988. Tillväxten väntas förbli dämpadunder våren för att därefter gradvis la fart igen. Prisstegringarna avtog under loppet av fjolåret. Denunderliggande inflationen - prisökningslakten för konsumtionsvaror exkl.livsmedel och energi - har dock legal oförändrad på ca 4 1/. Handels- och bytesbalansunderskolten fortsatte alt minskaunder fjolåret men anpassningen bromsades upp. Detta berodde frätnst på attexportlillväxten blev betydligt lägre än t.o.m första halvan av 1989. Det är till stor del den penningpolitiska åtstramning somskedde t.o.m. som med viss eftersläpning lett lill en avmattning iden amerikanska ekonomin. Räntekänslig efterfrågan, såsom företagensmaskininvesteringar samt hushållens konsumtion av varaktiga varor-specielltbilar-och investeringar i bostäder har dämpats mest. Den ränienedgång som pågått bröts och därefter har marknadsräntorna dragit sig uppåt igen. Detta kanvara en följd av dels den internationella uppgången, dels ökad pessimism om denframlida inflationsutvecklingen. Av samma orsaker har Federal réserve avståttfrån att lätta ytterligare på penningpolitiken. Det federala budgetunderskottet uppgick lill något över150 miljarder dollar . Innevarande budgetårska underskottet enligt lag skäras ned till 100 miljarder och nästa budgetårtill 64 miljarden Lagen gäller dock det budgeterade och inte det realiseradeunderskottet. Det senare väntas i själva verkade bli betydligt större ochålstramningseffek-ten såväl som blir därför begränsad. Inför nästa budgetår har presidenten föreslagit flerasparstimulerande ål-gärder, bl.a. införande av skattefria hushållskontonliknande del svenska allemanssparandet. Därigenom hoppas administrationen attresurser ska flyttas över från konsumtion lill investeringan Trots sparstimulerande åtgärder väntas den privatakonsumtionen i hög grad bära upp tillväxten . En vissdämpning av inflationen samt en fortsatt - om än långsammaresysselsättningstillväxt än tidigare - kommer sannolikt alt leda till enrelativt god köpkraftsulveckling. Såväl den privata konsumtionen somnäringslivets investeringar väntas dessutom all stimuleras av denräntenedgång som skedde . Näringslivels investeringar hämmas dockframför allt av en svag vinstutveckling saml förväntningar om enkonjunkturavmattning såväl internationellt som i . Neltoexporten ger endast etl litet bidrag till tillväxtende närmaste två 14 åren, dåden längsammmare exportlillväxten väntas fortsätta. Dels växer Prop.1989/90:150 marknaden för amerikanska produkter inte längre lika snabbi, delsinnebär Bilaga 1.1 den-sedan början av 1988-relativt stabila dollarkursenatt konkurrenskraften inte längre förbättras. Det innebär även alt det storaunderskottet i bytesbalansen förutses vara närmast oförändrat. Trots avmattningen förutses inflationen vara relativtoförändrad. Timlöneökningarna väntas visserligen förbli relativt blygsammaframöver, men eftersom produktivitetstillväxten sannolikt dämpas, kanenhetsarbelskostna-derna komma att öka snabbare .