prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Ändå har kommunerna i Inlandet begränsade fömtsättningar all svara motde anspråk som stäUs på dem. Kommunalskatten är hög trots skatteuljämningen.Den höga kommunalskatten i många inlandskommuner är betungande för de somredan bor där och motverkar också den inflyttning som skulle behövas för allförbättra ålderssammansättningen och för atl klara av de obeilanser påarbetsmarknaden som alltid finns på små arbetsmarknader. Resursöverföringamaöver statsbudgeten lill Inlandet är betydande. Gmndproblemet i sammanhanget äratt en alltför liten del av de resurser som satsas inom den offentliga sektomhar en utvecklingsinriklning. Lite förenklat är merparten av resursema"konsumtionsstöd" i olika former. Överföringama till Inlandet sker imycket hög grad som en konsekvens av skillnader i befolkningsstmktur och som enreaktion på skillnader i sysselsättnings- och kostnadsläge. Även sådanaresurser kan naturligtvis i vissa fall ge utvecklingseffekter. Någon mersystematisk prövning av möjligheten alt förena utjämning mellan individer avinkomster och konsumtionsmöjligheter med regionala ulvecklingstankar har integjorts. Sökandet efter sådana kombinationsmöjligheter framstår som en viktiguppgift för framtiden. Intei något annal område i landet torde behovet att anpassa politiska åtgärder till regionala fömtsättningar vara större än i Inlandet. Gleshelen och den lilla skalan påkallar ett stort mått av "egna lösningar".Olika ålgärder som ökar flexibiliteten i befintliga regelverk är därför etl viktigt element i en strategi för Inlandet liksom egna finansiella resurser. Enframlida industriell expansion i Bergslagen kan inte baseras på en ökad""äga z ståltillverkning. Tvärtom kommer antalet personer sysselsattamed tillverkning av stål under lång lid att fortsätta att minska även om denekonomiska utvecklingen för stålföretagen blir gynnsam. För att skapa ökadsysselsättning måste därför förädlingsvärdet i Bergslagens industri höjas.Detta bör ske genom att man bygger på och utvecklar regionens befintligakompetens, som ny kompletterande kompetens tillföres utifrån. Delekniskt-ekonomiska hinder för utveckling i en region som Bergslagen är attden existerande kunskapsbasen är ganska smal som den finns hos storaföretag vilka på gmnd av bl. a. ekonomiska orsaker inte kan investera i FoU påradikalt nya kunskapsområden. När en sådan region "mognar", är demekanismer som skapar ny ekonomisk aktivitet genom nybildning av företag oftasvaga. Den har inte heller ell rikt och vittförgrenat informationsflöde och hardärför begränsade möjligheter lill nyskapande. För Bergslagens del illustrerasdetta förhållande av att det inte finns någon högskola med inriktning mot dendominerande verksamhetens kunskapsbehov i regionen, vilket gjort atlstålindustrins FoU i betydande grad bedrivs intemt i företagen och dels vid kollektivforsk-ningsinstitutoch högskolor som finns utanför Bergslagen. Den FoU som företagen bedriver iBergslagen syftar oftast till att effektivisera driften och/eller all ta framnya produkter. Hindrenkan sammanfallas med beteckningen "del slutna Bergslagen". Slutenhetoch inåtvändhet innebär svårigheter för nya idéer och ny kunskap alt vinnainsteg i Bergslagen. Förändring fömtsätter därmed att Bergslagen blir meröppet. Viktiga steg i den riktningen har också tagits på lokalt initiativ, t.ex. genom den s. k. Norbergsmodellen. Den ökade öppenheten kan uppnås genomförstärkta insatser inom utbildnings- och forskningsområdet. På liknande sättger insatser för atl förslärka marknadskontakten inte bara möjligheter tiU nyaaffärer ulan också del i kunskap. Öppenheten kan också understödjas avinvesteringar i infrastmkturen. som den s. k.Bergslagsdiagonalen är väginvesteringar som berör Bergslagen. Hindreni detta sammanhang är bl. a. också som vi visar i kapitel 3 alt de planeringssystemsom finns inom den offentliga sektom avseende infrastmkturens utbyggnadmissgynnar en region som Bergslagen. 1 vissa avseenden finns här storalikheter mellan Bergslagen och Sydöstra . Enstrategi för Sydöstra bör omfatta åtgärder som ökar samverkan mellan landsdelens olika delar samt mellan Sydöstra och omgiv ningen som bärande inslag. Fömtsättningama är goda för en integration på kommunikationssidan lack vare relativt små avstånd och det geografis ka läget. På utbildningsområdet gäller det att fortsätta de nya samverkans- former de kommunala ulbildningsanordnama prövar med näringslivet och att samordnat utveckla de högskoleresurser regionen har. Även om tyngdpunkten i enstrategi ligger på att förbättra infrastmktu- Prop. 1989/90:76 ren finnsockså behov av insatser som direkt syftar lill företagsutveckling. Bilaga 2Detta bör ses mot bakgmnd av följande. industridominerade delama av spelar små och medelstora företag roll. Många av dessji företag arbetar som underleverantörer lill storasvenska företag. Relationcm mellan köpare och säljare har i detta faUkännetecknats av att köparens krav på produktens kvalitet fortgående skärpssamtidigt som växande kraiv ställs på underleverantörers utvecklingskompetens.Resultatet har blivit att samarbetet mellan köpare och tillverkareinstitutionaliserats och därmed blivit mer långsiktigt. Utvecklingen under1990-talet för denna del av industrin i sydöstra bestäms därför av de svenskastoiiöretagens utveckling i allmänhet och "inköpsstrategier" isynnerhet saml av hur väl regionens företag förmår uppfylla de krav som köpamaställer. En ökad långsiklighet i samarbetet mellan storföretag ochunderleverantör innebär all relationen mellan företagen förändras. Från all havarit en produktionsenhet som tillverkar insatsvaror utifrån köparensspecifikationer blir underleverantörens uppgift all lösa bestämda problem ålköparen utifrån angivna krav på funktion hos produkten. Underleverantören bliren del av storföretaget och får aijsvar för utvecklingsarbetet inom ettavgränsat område. För all framgångsrikt kunna spela denna roll kjrävs det attunderleverantören ökar sin utvecklingskompetens. Den tidigare påtalade lågautbildningsnivån i regionen utgör i detta sammanhang ett problem förunderleverantörer i Sydöstra . Blekingesnäringslivsstmktur domineras av stora produktionsenheter tillhörandeintemationellt verksamma koncemer. Den statliga företagssek-lom är betydande,framförallt i ]K.arlskrona. Den stmktur som finns i innebär att länetär ett av de mest "Qärrstyrda" i landet. En annan faktor av storbetydelse är att FoU-verksamheten i näringslivet är låg. Mellanstädemasroll som länk mellan storstad och landsbygd Mellanstädemaär transportmässigt ofta knutpunkter i de nationella systemen för vägar,jämvägar och flygplatser. Ett centralt begrepp i sammanhanget är nätverk ivilka mellanstädema är vikliga export- och importnoder för större regioner ochmellan vilka de större länkama i de nationella transportsystemen finns. Ettannal centralt perspektiv på mellanstädema är all de ofta är noder ibeslutssystem. Detta anknyter till den diskussion som förs om decentraliseringav beslutsbefogenheter från till länen (residensstädema) och tillkommunema. Ofta sammanfaller de härtvå funktionema dvs. mellanstädema är no der i transportsystemen och även viktiga noder i framförallt de offentliga beslutssystemen. Ett antal orter är främst betydande arbetsmarknader liksom del finns residensstäder som inte utgör noder i transportsystemen. Vi redovisar en analys av dessa förhållanden i kapitel 2. Mångaav de funktioner som finns i mellanstädema har betydelse för Prop.1989/90:76 hela län. Det kan t. ex. gälla flygplatser eller sjukhus.Servicefunktionen är Bilaga 2 länstäckande men arbetstillfällena skapas påden lokala arbetsmarknaden, vilket gjort atl mellanstädemas arbetsmarknadoftast utvecklats positivt. De är också de orter som bäst uppfyller de krav somställs av förelag som vill etablera sig utanför storstadsområdena. Syftetmed insatsema i mellanstädema är att söka åstadkomma ett bättre fungerande(tälorts-)system i ett nationellt perspektiv och att skapa fömtsättningar ochstrategier för mellanstädema att bli motorer i den inomregionala utvecklingen.Del handlar om insatser för att förbättra tillgängligheten och/eller all stärkabeslutskraften. Tillgängligheten kan ökas genom investeringar i t. ex.transportsektom. Beslutskraften kan stärkas genom decentralisering av beslutinom den offentliga sektom. Syftet är all sådana insatser skall leda till attortemas konkurrenskraft gentemot storstädema, särskilt förstärks. Dethandlar också om insatser som medför att mellanstädemas arbetsmarknad blirtillgänglig för så många som möjligt i länen, att t. ex. högskolans resurserblir tillgängliga för näringslivet i hela länet och all möjlighetema tilldecentralisering av statlig verksamhet från residensstaden lill andra orter lastill vara. mening kan mellanstädemas dubbla roller inte ses isolerade frånvarandra. Tvärtom fömtsätter en bättre balans mellan storstad och landsbygdatt mellanstädema fungerar väl i båda dessa avseenden. Medhänsyn till arbetsmarknadsläget anser kommittén att fyra av våra prioriterademellanstäder också bör få del av det regionalpolitiska företagsstödet tillnyetableringar och förelagsutveckling. Dessa mellanstäder är Kariskrona,, Ömsköldsvik och . Stockholmsregionensoch de andra storstadsområdenas utveckling är av central betydelse för helalandet och från vissa bestämda utgångspunkter också för regionalpolitiken. PåStockholms arbetsmarknad sysselsattes enligt FoB 85 av samtligasysselsatta i landet. Inom huvudstadsregionen till vilken även räknas,fanns en Qärdedel av landets sysselsatta. Om dessutom siffroma för ochMalmö läggs till, kan vi se att storstäderna sammantaget svarade för mer än entredjedel av landets arbetsmarknad. Denstarka dominans som främst arbetsmarknad har och de samband medmellanstädema som finns kan också uttryckas i pendlings-termer. År 1985pendlade totalt ca 22000 människor från mellanstädema lill . ,, , och hade av sin totalautpendling till . Eftersomhuvudstadsregionens arbetsmarknad svarar för en fjärdedel av landets sysselsättning sprider sig följdverkningama av en dåligt fungeran de arbetsmarknad i regionen till hela ekonomin. Det finns också ett sam spel genom det pendlingsutbyte som sker meUan huvudstadsregionens arbetsmarknad och övriga arbetsmarknader i landet. Inte minst arbetsmarknads-och utbildningspolitiken är väsentliga i Prop. 1989/90:76 detta sammanhang. Jumindre arbetskraftsutbudet i kvali- Bilaga 2 fikalionsmässigl stämmeröverens med den efterfrågan som finns desto kraftigare kommer suget efterarbetskraft från andra delar av landet att vara. Det är mot den bakgmnden avstrategiskt intresse, inte bara för regionalpolitiken utan för hela denekonomiska politiken, all utvecklingen sker i balanserade former. Till en sådanbalanserad utveckling hör, menar kommittén, att söka avlänka tillväxten inomden privata och offentliga tjänstesektom i . Landsbygdär inget enhetligt begrepp. Det är stora skillnader mellan de förhållanden sområder t. ex. i skogsbygdema och i slättland. Skärgårdama harsina särpräglade fömtsättningar. Det som förenar är den spridda bosättningenoch att människomas utkomst i relativt stor utsträckning har sin gmnd i deareella näringama. Delikheter som finns speglas också i de förslag som kommit fram iLandsbygdskampanjen. De areella näringamas utveckling las upp i många budkavlar.Lantbmkets roll som försörj ningsbas betonas liksom dess roll förlandskapsbilden och det öppna landskapet. En sammanstäUning av förslagen påämnesområden visar alt de områden som i budkavlemateri-alel har högst prioritetär: Dendåliga standarden på landsbygdens vägnät är en fråga som ges storuppmärksamhet. Bilens betydelse understryks. Inom kulturområdet är det kullurensom bärare av historia oc:h identitet och ell för regionen gemensamtvärderingssystem som står i centmm. Önskemål om att bevara kulturelltvärdefulla byggnader och miljöer är vanligt förekommande. Ofta kopplas de ihopmed bristen på samlingslokaler. Närmarehälften av de krav och förslag som förs fram i budkavlarna riktas tillkommunema. Sammanställningen visar att det finns vissa skillnader mellan olikadelar av landet i var tyngdpunkten i förslagen ligger. Den mest tydliga är denhöga prioritet sysselsättningsfrågoma ges i bud-kavlama från inland. 1.4 Kommitténs förslag till regionalpolitiska insatser Prop. ldirektiven fästs stor vikt vid infrastmkturens betydelse för den regionalautvecklingen. På motsvarande sätt uppmärksammas utbildningen och forskningensamt andra sektorsområden. Den breda syn på regionalpolitiken som anläggs idirektiven innebär att begreppet regionalpolitik får en annan betydelse än detvanligen givits. I de flesta sammanhang likställs regionalpolitik med desärskilda åtgärder som finansieras genom anslagen underarbetsmarknadsdepartementet. En sådan avgränsning av regionalpolitiken äruppenbarligen för begränsad i förhållande till kommitténs uppdrag. Den är ocksåför begränsad om man ser till de mål som föreslås gälla för regionalpolitken. 1betänkandet avses därför med regionalpolitik alla de politiska åtgärder som harsom huvudsyfte eller bisyfte all utjämna skillnader mellan vissa geografiskaområden och resten av landet. Däri inkluderas det regionalpolitiska stödettill näringslivet. Vi använder således inte regionalpolitiskt stöd tillnäringslivet och regionalpolitik som synonymer. Konkrethar detta synsätt gjort alt kommittén betraktar insatser inom fem olika områdensom särskilt betydelsefulla. Fömtomdessa sektorsområden betraktar kommittén även fortsättningsvis detregionalpoliliska stödet lill näringslivet som viktigt. Kommitténsöverväganden och förslag på dessa områden liksom de överväganden som gjorts omstyrning och organisation sammanfattas som sagts i inledningen till varjekapitel. Kommittén avslutar denna sammanfattning med en punktvis redogörelseför sina förslag beträffande de prioriterade landsdelama, mellanstädema,och landsbygden. Kommitténhar gjort bedömningen att Inlandets problem är mer varaktiga än Bergslagensoch Sydöstra . Detta medför att en del av kommitténs förslag baraomfattar Inlandet medan andra avser samtliga prioriterade landsdelar. ökad beslutskraft till landsdelen Vattenkraftsmedel för finansiering av bl.a. infrastrukturinvesteringar Konsultcheck till mindre industriföretag Konsultcheck till mindre industriföretag Konsultcheck till mindre industriföretag Ökat stöd till vuxenutbildning ökat stöd till vuxenutbildning Ökat stöd till vuxenutbildning Förstärkt högskoleutbildning på distans Förstärkt högskoleutbildning på distans Förstärkt högskoleutbildning på distans Utred förutsättningarna föratt utnyttja nedskrivning av studieskulder som regionalpolitiskt medel Skärpta krav avseende kvaliteten i telenätet Skärpta krav avseende kvaliteten i telenätet Skärpta krav avseende kvaliteten i telenätet Möjligheter till lokaliseringsstöd för uppgradering av överföringskapacitet i dalanätet Möjligheter till lokaliseringsstöd för uppgradering av överföringskapacitet i datanätet Möjligheter till lokaliseringsstöd för uppgradering av överföringskapacitet i datanätet Satsning pari Ics-vägama 88 och 45 den s. k. Inlands- Upprustning av vägar främst E 66 Upprustning av den s.k. Kustbanan Medel till föreningslivet och studieförbunden av regionalpolitiska skäl Medel till föreningslivet och studieförbunden av regionalpolitiska skäl Medel till föreningslivet och studieförbunden av regionalpolitiska skäl 50 milj. kr. 50 milj. kr. 50 milj. kr. från 12 till 24 från 12 till 24 från 12 till 24 styrelsen prioriterar detta ändamål) 23 1989/90. 1 saml Nr 76 tag i de regional- Tillämpad FoU om småskalig statliga stödet till samlingslokaler Ingen offentlig service bör få dras in på landsbygden utan att altemativa möjligheter att upprätthålla servicen prövats. 1.5 Reservationer och särskilda yttranden Prop. Bilaga 2 Tillbetänkandet har fogals reservationer och särskilda yttranden enligt Reservationerhar lämnais av ledamötema (), (vpk), () och (). Särskilda yttranden har avgetts avsakkunnige gemensamt med ledmötema , ,och , gemensamt av sakkunniga ochKristina , och av sakkunniga , , , samt och . Kommitténsexperter har inte lämnais tillfälle att lämna särskilda yttranden efter beslutav kommitténs ordförande. Betänkandet(SOU 1989:55) Fungerande regioner i samspel avgivet av 1987 årsregionalpoliliska kommitté (11987:02) har remissbehandlats . Remissyttrandenhar avgetts av storstadsutredningen (SB 1988:01), kommerskollegium, delegation vid de europeiska gemenskaper na, överbefälhavaren (), överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), riks försäkringsverket (RFV), (SoS), , kommittén om former för organisation av huvudmannaskapet för flygplatser (K 1989:11), luftfartsverket (LFV), postverket, (SjöV), statens jämvägar (SJ), , transportforskningsberedningen, transportrådel (TPR), (), kommittén för utredning av statens regionalpolitiska och sociala ansvar på tele- och postområdena (K 1988:02), (), centrala (), humanistisk-samhällsvelen- skapliga forskningsrådet (), statens invandrarverk, medicinska forsk ningsrådet (MFR), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), , (), och statens historiska mu seer (), , statens skola för vuxna i Hämösand (SSVH), statens skola för vuxna i (SSVN), (), , forskningsrådsnämnden (FRN), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), fiskeristyrdsen, lantbmksstyrelsen (LBS), skogs styrelsen, , AMU-styrelsen, arbetsmarknads styrelsen (AMS), Bergslagsdelegationen, delegationen för arbetsmarknads- politisk forskning, expertgmppen för forskning om regional utveckling (ERU), delegationen för glesbygdsfrågor. Stiftelsen Industricentra, plan- och bosladsverkei (), statens lantmäteriverk (LMV), statens indu striverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU), turistråd (ST), (), samtliga länsstyrelser, länsslyrelsemas or ganisalionsnämnd (), (), statistiska centralby rån (SCB), statskontoret, statens energiverk, (), (), kommittén för ökad användning av 35 ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken (ME 1988:03), utredningen om kon- Prop. 1989/90:76kurrensvillkoren för elintensiv industri (ME 1988:05), centmm för regio- Bilaga2 nalvetenskaplig forskning vid (), Norrlandsfonden,(), ,(), (), ()/AB Aerotrans-port/ABLinjeflyg, , Trollhätte Kanalverk, utvecklingsfondema iKronobergs, , , , , , ,, , , , ochNorrbottens län, kommunema , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, kommunema i västra och norra (, ,, , , , och ), Benglsfors, , ,, , , , , , , ,, , , , , ,, Skinnskalleberg, , , , ,, , , , , , ,, , kommunema i (, , ,, och ), , , , ,, , , , , Ömsköldsvik, , ,, , , , , , Tio-kommungmppen(, , , , , , , ,och ), , , , , /.rjeplog,, , , , , , , , ,, , Övertomeå och Inlandskommunema (, , ,, och ), . ,landslingen i , , , , , ,, , , , ,och . , (), Rörelsefolkhögskolomas intresseorganisation (),, , , , (),(), , S>'enskaelverksföreningen, (),C'entralorganisationen /SR, i (LO), , , , . , Hela Sverigeska leva. Skärgårdens Intresseföreningars () ochHushållningssällskapens Förbund. Dessutomhar yttranden inkommit från , Landsbygdsutveckling i norra , kommun, KFUK-KFUM, kommun, , VIA Lappia, Es kilstuna kommun, regionalpolitiska konferensen i 5-6/10, regional- 356 politiska konferensen iAvesta 5/10, TCO-distriktel i . 1989/90:76 manna Vånga Bygdegemenskap, Energikonsortium Bilaga 2 AB, TCO-distriktel i , i . i län, kommun, , , och i , PRO , , , Vandrarhemsgmppen i , läns bygdegårdsdistrikt, Cenlem i läns distrikt, Socialdemokratema i arbetarekommun. Kvinnor på landsbygden, LO-sektionema i , , Säfilej , och , /, , ST-Ts Örebro-distrikt, , , i , , ånger, , , Kommittén vår bygds framlid , Tväråbäcksbygdens Intresseföre ning, , , , , Interinnovalion Precisionsplål, Elektro- mekan AB, ABEKO, Påsinduslri, för Valfrihet, Jämställdhet och Föräldraskap, , , Bohusläns skärgårdsråd, Jemkontoret, Ung Utveck ling , Förtroendemannagmppen Golland, SOS-projeklel, , läns Socialdemokratiska Kvinno distrikt, Socialdemokratema i , socialdemokra tiska kvinnodistrikl, för Skogsteknik, Svenska Idrotts rörelsens (), Kollekliva forskningsinstitutens samar betsorgan (SAMKO), TCO , Långsemds socialdemokratiska förening. , sockenråd , regionalpolitiska gmpp. Byalagen i kommun, . SSL), SIBBO-Utterbäck Byalag, , , , Vämamo kom mun, m. fl. Linnebäcks Byalag, Okome Köinge, för levande landsbygd, Övertomeås Socialde mokratiska , , i Lek sand, Cenlem i . Sex nordligaste länsavdelningama i . Kvinnor på landsbygden, i , , , Sura kommun, , länsavdelning i , kommun. , , kom mun. Kalvs byalag, TCO-distrikl, Gmms kommun, , , Riksteatem, Lantbm kamas länsförbund i Dalama, av LRF, och Samhälle, läns bygdegårdsdistrikt, 90, Kvinna i , Bäckaby sockenråd, i , , , , Hela ska leva-gmppen i / kommun, , Grafikgmppen Svärtan, kommun, TBV Tjäns temännens Bildningsverksamhet, kommun, Trätek, Sydsvenska Han- 357 Köpingskommun, kommun, , Prop. 1989/90:76 , Cenlem i , 2 ledamot avmiljöpartiet de grönas politiska utskott. ,Föreningen , Vasselhyt-tans bygdecirkel. Kvinnor iDalsland, SSU Malmfältens Socialdemokratiska Ungdomskrets, ForshyttansBygdekommilté, Öslerviks Byalag, Studiecirkel i , i , Sockenråd, Ulvecklingsgmppen Ekshäradsprojekt,, Metall avd 52 i , Norrforsgmppen, KooperativaRådet, m. fl. , LO distriktet i Örebrolän, TCO-distriktel i län, Studiecirkel , Korsla, Klösta ochLilsnäset i , , ICRDs arbetsgmpp förKonstmuseum i , , , LuleåSocialdemokratiska Arbetarekonrimun, . TekniskaHögskolan i , kommun, Samhällskooperali-vet BYSSBON,Västsvenska socialdemokratiska partidistrikten, Asker-sunds kommun.Inlandskommunernas ekonomiska förening, Kumla kommun, ,, TCOs kvinnoprojekt i Övertomeå, , i ,Långsemds Utvecklingsgmpp, i , i , MariaLindquist i , arbetsgmppen för levande landsbygd i , ToraRensgord i Junomando, , Hom-Hycklinge Bygdekommilté,/// /Vellanda och kommuner, i , i Saxen, HelaSverige ska leva i kommun. Dalamas Museum, ,Kooperativ i , i Gällslad, Bmnflo VästraCKF studiecirkel. Kommunens Bästa i . Projekt ,i , i . Projekt inom kommun, i Fjöle,och och , och filsKarlsson och , i , i Vadstenakommun. , , Kalmarlänsavdelning/. kvinnliga företagare,länsavdelning/, Bohuslandslinget,/, LRF-avdelning, BLÅ VÄGEN VÄST,Svenska kommunförbundets länsavdelningar i , , ,och , TCO i Norrbollens län. Kvinnor i Pajalakommun, Socialdemokratema i Ömsköldsvik och länsarbetsnämnden i . Remissammanställningenhar i möjligaste mån stmkturerats efter den regionalpolitiska propositionensdisposition. Varje avsnitt inleds med en kortfattad beskrivning av utredningensförslag. 2.2 Allmänna synpunkter Prop. Bilaga 2 Många avremissinstanserna är positiva till utredningens breda ansats och inriktning.Flera instanser anser dock att analyserna saknar djup och att materialet ärsvåröverskådligt. SSVHönskar framhålla sin positiva inställning lill huvuddragen i förslagen.Bergslagsdelegalionen konstaterar med tillfredsställelse att betänkandet haren betydligt bredare ansats vad gäller regional utveckling än tidigareutredningar. AMS, och kommuner samt Tio-kommungmppen stöderkommitténs breda syn på regionalpolitiken. Statskontoret, iVärmlands län, landstingen i och anser att ansatsen ibetänkandet i flera viktiga avseenden är värd beröm. i Jämtlandslän anser att del sammanfattande intrycket av utredningens förslag är positivt.Tierps, och kommuner anser all kommittén genom sina analyseråstadkommit en bra genomlysning av de regionala problemen. ,, och kommuner kan i stort ansluta sig tillutredningens analyser och förslag. Del är med tillfredsställelse somSölvesborgs kommun tagit del av förslagen och tillstyrker att dessa genomförsså långt som möjligt. och kommuner anser att utredningen haren bra helhetssyn på regionalpolitiken. Are kommun har ingen erinran mot slutbetänkandet.Landstinget i och anser del väsentligtatt kommitténs förslag kan genomföras i sina huvuddrag. kommunframhåller att utredningens analyser och förslag i allt väsentligt är mycketvälgmndade och positiva. och komrriuner anser att kommitténgjort en bred genomgång av del regionalpolitiska fältet. anseratl kommittén i sitt förslag lagt gmnden lill en väl fungerande framtidaregionalpolitik.