prop · GD0361 · 1989-12-31 00:00:00 — Vidhögskolorna är de studerande i regel representerade i skyddskommittéerna medanelevskyddsombud i stort sett saknas. Detär viktigt att garantera eleverna räll att delta i det organiseradearbetsmiljöarbetet och att skapa förutsättningar för ökad elevmedverkan. Arbetsgruppenföreslår därför nya bestämmelser i arbelsmiljölagen och arbetsmiljöförordningenom elevernas dellagande i arbetsmiljöarbelet. Grundläggandeenligt förslaget är att elever från högstadiet och uppåt skall ges tillfälleatt i alla väsentliga avseenden medverka i arbetsmiljöarbelet på arbetsställetgenom egna representanter. Dessa utses av eleverna. Avsiktenär alt elevrepresentanterna i första hand skall verka nära den dagligaverksamheten. föreslås en bestämmelse att två elevrepresentanterinom varje skyddskommittéområde får närvara och yttra sig vid skyddskommittésammanlräden.Elevrepresentanterna bestämmer själva vem eller vilka som skall företräda dem.Elevrepresentanter skall också delta i skyddsronder. Densom driver den verksamhet, där arbetet utförs, skall enligt förslaget se lillatt elevrepresentanterna får den ledighet och den utbildning som behövs föruppdraget. De ulbildningsansvariga myndigheterna fömtsätts meddela närmareföreskrifter om ledighet och exlraundervisning med anledning av ledigheten samtom arbetsmiljöutbildning. Enligtarbetsgruppens mening kan någon fullständig anpassning inte ske till de reglersom gäller för arbetstagarnas skyddsombud. Det hänvisas dels till de annorlundaförutsättningar som skapas av de fackliga organisationerna, dels till attvissa bestämmelser har en utpräglat arbetsrällslig bakgrund. Bestämmelserna omskyddsombuds rätt att avbryta arbetet förs sålunda enligt förslaget inte övertill elevområdet. Det gör inte heller bestämmelserna om rätt till hemliginformation och tystnadsplikt. Med stöd av den föreslagna bestämmelsen om atlelever skall beredas tillfälle alt medverka i arbetsmiljöarbelet bör emellertidderas representanter kunna få de upplysningar som behövs för att kunna delta iskyddsverksamheten. Denya bestämmelserna om elevmedverkan föreslås gälla under fömtsättning att detär rimligt med hänsyn till utbildningens art och utbildningsperiodens längd.Med detta avses en avgränsning gentemot i första hand kortlidsutbildning liksomfrilidsbetonade aktiviteter där utbildningsmoment ingår. Arbetsgruppenföreslår vidare att arbelsmiljölagen blir tillämplig på 21 gmndskolans låg- ochmellanstadier i samma utsträckning som för närva- Prop. 1989/90:61 randegäller på skolområdet i övrigt. Om förslaget genomförs kommer låg- Bilaga 1och mellanstadieelever att omfattas av lagens bestämmelser om arbetsmiljönsbeskaffenhet och myndighetslillsyn och av den allmänna samverkansregeln i 3kap. De kommer däremot inte alt omfattas av bestämmelserna om organiseradsamverkan. Arbetsgmppenfömtser begränsade kostnader för arbetsmiljöutbildning av elevrepresentantersamt för extra undervisning som ersättning för förio-rad lektionstid. Denya bestämmelsema föreslås träda i kraft . Sammanställning av remissyttranden över Prop. betänkandet (Ds 1989:5) Elevmedverkan i '" arbetsmiljöarbetet, m. m. Eftersedvanligt remissförfarande har yttrande över betänkandet avgivits av Sveahovrätt, juridiska fakulteten vid , bammiljörådet, statensarbetsgivarverk (SAV), , Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), (), arbetsdomstolen, AMU-sty-relsen,arbetarskyddsstyrelsen, lantbmksuniversitel. ,ombudsmän (), . ,i (LO), (),Centralorganisationen /SR, (),i , folkhögskoleelevers förbund (SFEF),och Skola (RHS), för Sverigesvuxenstuderande (), och . LOhar bifogat yttrande från . UHÄ har bifogat yttrandefrån tekniska högskolan i (KTH), högskolan i , universitet iLund och . , , ochHandelshögskolan i har avstått från all avge yttrande. Barnmiljörådet.SAV, UHÄ, SÖ, AMU-styrdsen, arbetarskyddstyrelsen. Sverigeslantbruksuniversitet, , , . /SR, iSverige, och Skola, SOSVUX och Kooperativa institutettillstyrker förslaget i stort. Sveahovrätt, , arbetsdomstolen och ombudsmän har intehaft något att erinra. Juridiskafakulteten vid har inte funnit några avgörandeinvändningar mot förslaget men ifrågasatt om de föreslagna reformerna är deeffektivaste om man vill trygga en god skolmiljö för elevema eftersom lagen ärberoende av hur arbetsmarknadens parter agerar. är positivt till arbetsgmppens förslag men tror att detta bliren temporär övergångslösning eftersom arbetsmarknadens parter kan komma attfinna nya samverkansformer där frågor enligt arbelsmiljölagen ochmedbestämmandelagen behandlas i samma fomm. Landstingsförbundetär överens med arbetsgmppen om atl en bra arbetsmiljö skall eftersträvas menframhåller lokala lösningar mellan parterna framför en formell lagreglering. SFShar ställt sig positiv till betänkandet men påpekat att SFS utgångs- punktär att studenterna skall ha samma rätt till en bra arbetsmiljö som Prop.1989/90:61 yrkesverksamma och ha lika möjligheter all påverka den. SFEFhar riktat kritik mot alt folkhögskolan ej givits större möjlighet att deltagai förarbetet och anser att betänkandet ger en ofullständig bild av olikautbildningssystem i . Arbetsgruppen fömtsätter att dev/sluderanderepresen-tanterna i sinauppdrag skall samråda med de fackliga organisationernas skyddsombud påarbetsplatsen. /SR anser atl elev/studeranderepresentanterna i förstahand, utan obligatoriskt samråd med övriga skyddsombud, bör vända sig lill ulbildningsanordnarensansvarige för arbels-miljöfrågor. De bör också självständigt ha möjlighet attt. ex. tillkalla hjälp av tillsynsmyndigheten. SFShåller med arbetsgmppen om att det är av gmndläggande betydelse att studentrepresentanlernai den dagliga verksamheten kan observera, kanalisera och hjälpa till medlösning av arbetsmiljöfrågor. Socialstyrelsenanser all samverkan bör ske med miljö- och hälsoskyddsnämnd, skolhälsovård ochprimärvård, saml övrig hälso- och sjukvård vid behov i elevmedverkan i arbetsmiljöarbeletsom berör inomhusmiljön. Styrelsenför samhällsvetenskap vid i instämmer i attelevrepresentanter skall beredas tillfälle all delta i arbetsmiljöarbetet ialla väsentliga avseenden. Därvid betraktas elevrepresentanternas medverkan somviktig inte enbart i skyddskommittéer och skyddsronder utan också i den dagligaverksamheten med att förbättra arbetsmiljön. Elevernas medverkan i planering och utformning av den arbetsmiljö som deskall verka i bör ge dem ett större intresse för skolan, samt ge insikt ombetydelsen av en god arbetsmiljö för elevens egen utveckling. Det bör därförbetonas atl det är viktigt att det inte enbart är de elever som utses tillskyddsombud som skall få kunskaper om arbetsmiljön, utan att samtliga elevererhåller denna kunskap. ser positivt på möjligheten alt elever mer aktivtdeltar i skolans direkta arbetsmiljöarbcte och därigenom kan lära sig attförstå samverkansfrågornas komplexitet när flera parter skall arbetatillsammans. SÖinstämmer i arbetsgruppens bedömning att en betydande flexibilitet bör finnasvid tillämpning av betänkandets rekommendationer mot t. ex. frilidsbetonadeaktiviteter med utbildningsmoment, korta kurser och kortvarig praktik. Dennaflexibilitet bör framhållas i de allmänna råd som enligt arbetsgmppen börmeddelas av SÖ. Det är bra att de som genomgår utbildning skall ges tillfälle att medverka men formuleringen "ges tillfälle" ärinte bra eftersom det finns risk att vissa utbildningar undantas då rektorn tycker de är av fel art eller för korta trots alt så inte är fallet. All utbildning inom högskolan måste omfattas av skyddsar- Prop.1989/90:61 betet. Det finns ingen anledning att göra någon avgränsning förspeciella Bilaga 2 områden eller utbildningar. Det är av vikt attstudenterna har skyddsombud som enligt lag kan delta vid skyddsronder.Studenterna skulle vidare, liksom övriga gmpper, vara betjänta av skyddsombudpå varje institution, då med samma befogenheter som de anställdas skyddsombud. 5 Sättet for val av elevrepresentanterna SÖdelar arbetsgmppens uppfattning att inte närmare reglera sättet att väljaelevrepresentanterna, utöver all dessa skall utses av elevema. De allmänna rådfrån SÖ som arbetsgmppen föreslår, kan redovisa exempel på förfaranden underskiftande förhållanden. Arbetsgmppens förslag innefattar en lagbestämmelse om att dev/sluderanderepresentantemaskall väljas av elever resp. studerande. /SR föreslår här en precisering ivilken del kommer till uttryck all representantema även skall väljas bland elevema.För högskolan föreslår arbetsgmppen att studentkåren utserstuderanderepresentanter där kårobligatorium föreligger. /SRs ståndpunktär att även de fackliga organisationemas studerandeorganisation bör kunna utserepresentanter. Kårobligatoriets vara eller icke vara är därtill föremål förutredning, eventuellt kommer det att avskaffas. Studentrepresentantema kan väljas av endera studentkårsfullmäktige,kårstyrelse eller det organ dessa delegerar till. Att eleverna själva skall utse sina egna skyddsombud ställervi oss självklart positiva lill. är en facklig organisation,våra lokalavdelningar skall ha samma rätt som läramas och personalensfackförbund all utse elevskyddsombud på skolan. Att arbetsgmppen beslutat sigför att kalla elevskyddsombuden för "elevrepresentanter", visar attde inte vill ge dem samma status som "vuxna" skyddsombud. Att arbetasom skyddsombud, ha samma uppgifter och sitta med i skyddskommittén men inte fåkalla sig skyddsombud är nedvärderande. Begreppet elevskyddsombud bör införas för all markera ett likvärdigtförhållande med skolans skyddsombud i övrigl. De kommunala skolstyrelserna skall besluta hur elevskyddsombuden skall utses. På de skolor där eleverna har vaU att organisera sig i lokala avdelningar till eller elevkårer bör dessa få möjlighet att utse elevskyddsombuden och representantema i skyddskommittéerna. Ett avsteg från denna princip innebär att man aktivt försvårar elevemas möjligheter att organisera sig fackligt och utöva infly tande. Vi noterar all utredningen konsekvent använder begreppet elevre presentant. Elevema kan utöva inflytande över sin arbetsmiljö på två sätt. Det ena genom att medverka i det reguljära skyddsarbetet, bl. a. delta på gemensamma skyddsronder eller genomföra egna skyddsronder. Del and ra genom arbete i skyddskommittéerna. Elevemas företrädare utför ett arbete liknande arbetstagamas skyddsombud, det är frågan om skyddsar bete. Därmed ser vi det som i högsta grad relevant och klargörande att 25 Delta innebär givelvis inte att de automa- Prop.1989/90:61 tiskt får samma befogenheter som arbetstagarnas skyddsombud. 1skydds- Bilaga 2 kommittéerna ingår endast ett begränsat antal ledamöter.Vi ser det därmed relevant att elevernas företrädare i skyddskommittéernabenämns elevrepresentant. 6 Antalet elevrepresentanter och ledighet för uppdraget Flertaletremissinstanser har lämnat arbetsgruppens förslag utan erinran. /SRanser att man bör betrakta den skrivning i propositionen om skolans utvecklingoch styrning, som förordar två elevskyddsombud för varje årskurs resp.studieväg, som en nivåangivdse och inte som ell definitivt fastläggande. Antalet elevskyddsombud måste anpassas med hänsyn tillelevernas antal och arbetsförhållanden, men man bör ha en riktlinjeför skolorna alt följa. Skolproposilionen ger förslaget två elevskyddsombud perårskurs i gmndskolan, och två per linje i gymnasiet, vilket Elevorganisationenser som ell rimligt antal. En fömtsättning för att skyddsarbetet skall fungerabra på en så pass stor arbetsplats som skolan är, är att det finns mångaskyddsombud, valda av eleverna, som har inflytande och möjlighet att påverka.För att elevskyddsombuden skall ha möjlighet alt arbeta på skolan behöver deibland ta ledigt. Alt utföra etl omfattande arbetsmiljöarbete enbart på rasteroch efter skoltid kan ofta vara svårt. Möten och skyddsronder genomförs oftastunder skoltid. Skall man informera klasserna måste del också göras . Antalet studentrepresentanter måste vara beroende av institutionensstorlek och vilken typ av utbildning som bedrivs vid denna. Så kan det tillexempel vara motiverat med fler sludeniskyddsombud vid institutioner där laborationermed fariiga kemikalier är vanligt förekommande. Ledighet från undervisningen inödvändig omfattning för alt deltaga i arbetet ser SFS som en självklarhet.SFS delar i stort arbetsgruppens uppfattning om antalet studentrepresentanter iskyddskommittéerna. SFS tycker följande fördelning studenterna emellan vorelämplig en student på grundutbildningsnivå, en forskarstuderande och enrepresentant från studenthälsovården. 7 Arbetet i skyddskommittén Styrelsenför samhällsvetenskap vid i anför. I konsekvens med atleleverna garanterats rätt att delta i arbetsmiljöarbetets olika former börelevrepresentanterna ges möjlighet att medverka i de beslut som las inomskyddskommittéer. Vad gäller rätt att närvara och lägga förslag i skyddskommittén anserTCO atl det även bör innefatta rätt att anteckna avvikande mening lillprotokollet. De begränsningar som i övrigt gjorts i förslaget synes väl avvägdagentemot den avtalsmässiga hanteringen av skyddskom-mittéverksamhelen. Utredningen har diskuterat elevernas med- 26 verkani skolans skyddskommittéer. kan inte se att Prop.1989/90:61 det finns tillräckligt starka argument för att eleverna skallbli fullvär- Bilaga 2 diga medlemmar i skyddskommittéerna. Däremot föreslår viatt eleverna blir ständigt adjungerade med närvaro-, yttrande- ochförslagsrätt, samt rätt att föra avvikande mening till protokollet. På fleraskolor arbetar man redan så med mycket gott resultat. Arbelsmiljölagen betonarsamverkan för alt medverka till en bra arbetsmiljö. Om eleverna hålls utanförkommittéerna, eller knappast ges några rättigheter alls, försvåras en reellsamverkan. Samverkan måste bygga på likvärdiga och jämlika parter. /SRanser alt elev/studeranderepresentanternas närvaro- och yttranderätt börutvidgas lill att även omfatta förslagsrätt i skyddskommittéer som inte har påkollektivavtal grundad beslutsrätt. /SR förordar att frågor, som rörelev/studeranderepresentation i icke lagreglerade kommittéer, exempelviscentrala skyddskommittéer, löses genom lokala överenskommelser.Arbetsmiljöfrågor kan ofta behandlas såväl enigt AMLs som MBLs regelsystem. Iarbetsmiljöavtalen är dock parterna överens om atl frågor som faller inomskyddskommitténs område och behandlas där inte dessutom behöver förhandlasenligt MBL. Inget hindrar dock arbetstagarorganisationen atl påkallaförhandling enligt MBL, även om frågan behandlats i skyddskommittén. /SRanser att det kvarstår problem beträffande elev/studerandemedverkan i sådanagrupper som hanterar såväl MBL som arbetsmiljöärenden. En klar"rågång" mellan medbestämmande och arbetsmiljöfrågor finns inte.Samtidigt är elevmedverkan i information och förhandling enligt MBL varkenmöjlig eller önskvärd. SOSVUXär av den uppfattningen att elevrepresentanter förutom närvarorätt, yttrandeoch förslagsrätt även bör ha beslutanderätt. SFEFanser atl studerande skall ha rätt att stoppa arbete. Beträffande stoppningsrätten,menar SFS att högskolestudier är att jämställa med arbete, varför inga hindertorde finnas för all även ge studenterna stoppningsrätt. Elevorganisationenser en klar risk att elevskyddsombuden bara blir en slags marionetter, då maninte skrivit in hur länge de skall väljas till sitt uppdrag. är detvanligt atl man på de yrkesinriktade linjerna på gymnasieskolan väljerskyddsombud i taget, sedan byter man, man ser det alltså som enslags pedagogisk träning att vara elevskyddsombud. tyckerdet är mycket dåligt atl elevskyddsombuden inte får förslagsrätt och rätt attföra in sin mening till protokollet. anser atlelevskyddsombuden bör bli adjungerade i skyddskommittén, alternativt låta demfå samma rättigheter som ett "vanligt" skyddsombud. Finns det bådelokala och centrala skyddskommittéer i en kommun, är det en självklarhet atldel skall sitta elevskyddsombud i båda delarna. RHSkan inte se något principiellt hinder för att eleverna representeras i central skyddskommitté där sådan förekommer. Vi delar således inte arbetsgruppens tveksamhet, utan föreslår att anvisningarna utformas på etl sätt som garanterar elevernas inflytande och medverkan på alla nivåer och i frågor som rör deras arbetsmiljöförhållanden. Beträffan de 8 a § yrkar RHS på följande lydelse: "Två av de elevskyddsombud och i 27 förekommande fall föräldrarepresentanter,som har utsetts enligt 6 kap. Prop. 1989/90:61 17 § arbetsmiljölagen(1977:1160) adjungeras till skyddskommittén, inne- Bilaga 2 bärandeyttranderätt och förslagsrätt, samt rätt att anteckna avvikande mening.Elevrepresentanterna inom etc...". Förslaget i betänkandet är förotydligt. Skall del tolkas som att elevrepresentanterna endast får närvara vid ellsammanträde. 8 Möjlighet för elevrepresentanter att få upplysningar Styrelsenför samhällsvetenskap vid i anför. Styrelsen vill framhålladet olämpliga i att elevrepresentanter inte uttryckligen ges rätt alt få deninformation de behöver för alt kunna medverka i arbetsmiljöarbetet. För allundvika onödiga svårigheter i deras verksamhet bör elevrepresentanternatillförsäkras en sådan rätt med undantag för sekretessbelagd information. Förbundet kan konstalera att elevernasmedverkan i skyddskommittéarbetet kan innebära en ny arbetssituation förparterna som enligt gällande arbetsmiljöavtal ingår i skyddskommittén.Skyddskommittén har numera ett uttalat ansvar för atl arbetsanpassningsfrågornafungerar väl. I del sammanhanget kan vissa personfrågor komma att avhandlas omskyddskommittén också är anpassningsgrupp. Andra avgränsningar är i sådanaskyddskommittéer som omfattar flera förvaltningar än skolan. Det förekommeratt arbetsmiljöfrågor numera behandlas i andra samverkansorgan än enbartskyddskommitté. Basenhelsråd, klinikråd och förvaltningsråd är samverkansformerdär både medbestämmandet, enligt MBL och arbetsmiljöarbete enligt AML samlarbetsmiljöavtalet, fullgörs. Förbundet förutsätter att elevernas medverkanorganiseras så atl det fackliga arbetet kan fullgöras utan onödigt hinder.Förbundet anser att denna förändring av arbetsmiljölag och förordning endastär en dellösning för att förbättra skolans arbetsmiljö. Då /SR förutspår svårigheter rörande sekretessen i frågor som rörexempelvis konflikter och mobbning, föreslås att problematiken kring elev/studeranderepresentanlernaoch de redan nu komplicerade sekretessreglerna blir föremål för ytterligarepenetrering. Är del länkbart och önskvärt atl med hänsyn till exempelvismognad, tillämpa någon form av tystnadsplikt? Hur skulle i så fall konsekvensernavid eventuellt sekrelessbrott te sig? /SR instämmer inte heller i arbetsgruppensförslag alt, när elever berörs, så skall eleverna diskutera frågan medskyddsombudet. Information i sådana fall bör ges av ulbildningsanordnarensrepresentant. Arbetsgruppen vill begränsa elever nas närvarorätt i skyddskommittéerna när sekretessbelagda frågor skall diskuteras. anser att detta är fel. Det kan alltför lätt missbrukas. När det gäller högstadiet tycker att det finns skäl att elever inte skall vara med och diskutera sekretessbelagda uppgifter. Eleverna är så pass unga, men behandlingen av sekretessbelagda frågor måste ske i en gmpp utanför skyddskommittén. Det får absolut inte bli så att man kan utestänga elever från skyddskommittéarbele. sieskolanfinns sk. "beslutande organ", som till hälften beslår av elever. I Prop.1989/90:61 dessa beslutas det mesta som skall beslutas i skolan, l.ex.ekonomiska Bilaga 2 frågor, schematekniska frågor osv. Elevema som sitter med idet beslutande organet, har alltså mycket stora beslutsbefogenheter. Att dåinte ge de elevskyddsombud som sitter med i skyddskommittén rösträtt, ellerrätt all närvara även om sekretessbelagda uppgifter diskuteras är mycket inkonsekvent. SFSvill återigen slå fast att det för studentemas vidkommande handlar om myndigapersoner, som vid liknande uppdrag får ta del av och ställning till sekretessbelagtmaterial. Studentema är all jämställa med arbetstagare. SFS hävdar att det härmåste göras en åtskillnad mellan högskolestuderande och elever. Med en generöstolkning kan sekretesslagen 14 kap. 7§ tillämpas direkt utan ändringar. SOSVUXär överens med arbetsgmppen om att vissa känsliga frågor inte skall delges allaelever men vuxna elever måste behandlas som sådana och inte undanhållas hemligafrågor. Frågor som rör oss studerande och vår arbetsmiljö är det viktigt atl vifår ta del i och utforma. Genom att vi studerande utestängs från informationgenom sekretessbestämmelsema och informationsrätten, arbetsmiljölagen § 6 kap.6, kan vi inte på lika villkor som övriga verksamma gmpper inom folkhögskolanarbeta för en förbättring av den fysiska och psykosociala arbetsmiljön. Vianser att det strider mot de intentioner i folkhögskoleförordningen, där detslår att vi studerande skall utvecklas till aktiva medborgare i ettdemokratiskt samhälle. 9 Arbetsmiljöutbildning och extraundervisning SÖtillstyrker arbetsgmppens förslag till ledighet, extraundervisning och arbetsmiljöutbildningför deverepresenlanterna. Även lärarna måste erhålla kompletterande kunskaper för att på rätt sättförmedla arbetsmiljölagens intentioner till eleverna på samtliga stadier inom gmndskolan. Elevernas rätt till medverkan genom valdarepresentanter, ger endast få elever praktiska kunskaper om arbetsmiljöarbeletsinnehåll. Denna reform måste, för alt nå önskad effekt, stödjas av en devallmängmndutbildning på alla nivåer om arbetsmiljöns innehåll, faktorer ochmöjlighet till påverkan i det dagliga arbetet. Del måste sålunda satsasresurser på såväl läramtbildning som lämpligt material för detta ändamål.Förbundet anser att elevernas medverkan i skolans arbetsmiljöarbete inte enbartkan isoleras till en för eleverna närvarorättsfråga i skyddskommittén. /SRanser, liksom arbetsgmppen, atl elevrepresentanterna måste få utbildning för sina uppdrag. De måste också, som tidigare nämnts, få möjlighet till exlraundervisning. Utbildningen bör anpassas till elev/stude randerepresentanternas förmåga alt tillgodogöra sig innehållet samt även till uppdragets utformning. /SR anser t. ex. alt sluderanderepresen- 29 tantema borde få den gmndutbildning,som övriga representanter i Prop. 1989/90:61 skyddskommitléema anses behöva för uppdraget. Att det är "den som driver verksamhet, i vilken arbetetutförs" som skall svara för alt elevskyddsombuden får sin utbildningtycker vi är fel. Staten skall garantera lika utbildning för alla devskyddsombud.Elevorganisationen i skall ansvara för denna. Det finns en klar riskatt man tolkar "den utbildning som behövs" mycket godtyckligt. Att geelevskyddsombud två timmars information kan således ses som"utbildning". anser att en dags utbildning är ettminimum för att man skall få de kunskaper man behöver för sitt uppdrag. Vad somär väldigt viktigt är atl elevema har möjlighet atl få extra undervisning.Elevorganisationen finner det mycket märkligt alt man "glömt" attskriva in elevskyddsombudens rätt till extra undervisning i lagförslaget. RHSanser att elevens rätt till extra undervisning för lektionstid som går bort på gmndav skyddsarbetet bör framgå av förordningen. En viktig fömtsättning för att elevskyddsombuden skallfungera är att de får en utbildning. Här måste finnas ett övergripande statligtansvar. Naturligt vore att gavs tillräckliga medel för attkunna utbilda elevskyddsombud. Vi har noterat att sedanflera år tillbaka framgångsrikt har genomfört utbildningar. När det gäller frågan om hur utbildningsfrågan skall lösas håller vi medom alt utbildningsansvariga myndigheter skall lösa denna. Enligt kommunallagenär varje kommun skyldig att anordna Gmndvuxutbildning i sin kommun samt attvärna om sina medlemmar i utbildningsfrågor. Detta tycker vi pekar på, som viför övrigt är överens om, alt lokalt i kommunema beslutar man om utbildning avelevrepresentanter i arbetsmiljöarbetet. Beträffande frågan om kostnader för extraundervisning ocharbetsmiljöutbildning bör man i det fortsatta utredningsarbetet beakta de fömtsättningarsom gäller för viss vuxenutbildning, l.ex.