prop · GD0343 · 1989-12-31 00:00:00 — Även om fondkommissionsbolag, liksom t.ex. finansbolag, har en mer begränsad verksamhet än bankerna, överensstämmer fondkommissionsbolagensverksamhet med motsvarande verksamhet i bank. Del är därför naturiigt att dekapitalkrav som ställs på banker också ställs på fondkommissionsbolag i denverksamhet som är densamma i båda slagen av institut. Kapitaltäckningsgmppensförslag medför, liksom motsvarande förslag av kreditmarknadskommittén, ensådan likställighet mellan olika slag av institut. Föreningen anser detangeläget att denna samordning genomförs. Detär vidare positivt att det remitterade förslaget syftar till en intemationellanpassning av de svenska kapitalkraven. Med den internationella utveckling somsvenskt kreditväsende och svensk värdepappersrörelse genomgår ären sådan anpassning viktig. Konkurrens skall inte bara gälla inom utanockså gentemot utlandet. En internationell anpassning torde dessutom varaofrånkomlig som ett led i svensk anpassning till de europeiska gemenskaperna,vilken måste tillmätas hög prioritet. Närdet gäller det svenska regelsystemets anpassning till internationella standardsär det viktigt att del inte ställs större krav på kapitaltäckning på svenskaföretag än på konkurrentföretag i andra länder. gerotvivelaktigt utrymme för vissa nationella särregleringar. Den svenskalagstiftaren bör därför bevaka att kraven i väl anpassas till kraven ivår omvärid. Viktigt är att bevaka vad som i detta avseende sker inom EG-området. 2.13 i (LO) LOanser att kapitaltäckningskraven måste fastställas med en nivå som motsvarar internationell standard. Genom den internationella konkurrens i kreditgivningen, som existerar och kan väntas öka, uppstår annars sned vridningar, motiverade av olika höga anskaffningskostnader för kreditin- 156 stituten.Skulle den utvidgade normdisciplin utebli, som är på väg efter Prop.1989/90:43 förberedelsearbete i internationella organ, skulle sannoliktkapitaltäck- Bilaga 2 ningen tendera mot den lägsta rådande nivån. Dettamedför soliditetsris-ker i systemet. Mankan fråga sig om inte den standard, som föreslagits av inom 1O-gruppen innebär alltför höga krav, vilket innebär att kapitalkostnadernafixeras på alltför hög nivå. Med andra ord skulle risken för instabilitet ibetalningssystemet inte öka nämnvärt med viss sänkning av kraven. Kommitténsresultat är dock en kompromiss mellan länder som traditionellt haft både högresom lägre kapitalkrav. Huvudvärdet ligger nu i att en gemensam standard skapas.Erfarenhetema från pekar på att banksystemet utan normer kandrabbas av bankkriser, betal-ningsinställdser och alltför ohämmad skuldsättninghos kunder. Bankmannaförbundethar noterat atl de föreslagna kapitaltäckningskraven inte träffarförsäkringsbolagen. Dessa kan härigenom få en inte oväsentlig konkurrensfördeloch i ökad utsträckning välja att agera på marknaden för långfristig fastighelsfinansiering.Detta förhållande anser förbundet inte acceptabelt. SBABvill först ansluta sig till de allmänna utgångspunkterna för de nya kapitaltäckningsreglerna.Den pågående internationaliseringen av kreditmarknaderna gör det nödvändigtmed internationellt vedertagna kapitaltäckningsregler. Det är också, enligt , självklart att skall anpassa sig till sådana regler. Vidare bördet vara självklart att kapitaltäckningsreglerna skall vara konkurrensneutralamellan olika kreditinstitut i de enskilda länderna och mellan länderna. Enannan utgångspunkt för förslaget om nya kapitaltäckningsregler är, som kapitaltäckningsgruppen redovisar, erfarenheter från de . Erfarenheterna från av problemen på bostadskreditmark naden där synes ha spelat en stor roll vid utformningen även av Cooke- kommitténs förslag. Resultatet har blivit stora krav på kapitaltäckning för utlåning till just bostadssektorn. personal har vid studiebesök i fått en viss uppfattning om förhållandena på den amerikanska bo stadskreditmarknaden. De institutionella förhållandena är, från svensk och europeisk synvinkel, ganska egenartade. Långivare till bostäder tving as, på grund av lagstiftningen, till så gott som obegränsade ränterisker. Matchningsregler för upplåning och utlåning, som är grundläggande för bostadsinstitut i , förefaller saknas. De stora förluster, som uppstår i för långivare till bostäder, verkar alltså i större utsträckning att vara hänförliga till ränterisker än till egentliga kreditrisker. Mot bl.a. denna bakgrund vill göra den reflexionen att del kanske hade varit lämpli gare att grunda förslaget till nya internationella kapitaltäckningsregler på europeiska erfarenheter och institutionella förhållanden. För del torde denviktigaste intemationella anpassningen i Prop. 1989/90:43 fråga om kapitaltäckningsreglervara den i förhållande till EG. EG har Bilaga 2 ännu inte beslutat om några kapitaltäckningsreglerför kreditgivningen till bostadssektom. Enligt vad erfarit vid kontaktermed bl. a. , som är ett officieUtberednings- och remissorgan till när det gäller bostadkreditgivning,är det osäkert om något beslut om kapitaltäckningsregler för bostadslångivningkan fattas . Det verkar sannolikt att beslut fattas först under år1990. Anledningen till den befarade förseningen i förhållande till den tidplansom angett är den oro för effekterna av reglerna på bostadskreditmarknadensom finns i bl. a. och . Det kan inte uteslutas helt attdet blir vissa avvikelser mellan om kapitaltäckning och Cooke-kommitténsföreslagna regler. SBABanser mot denna bakgmnd att något beslut om kapitaltäckningsregler i Sverigeinte bör fallas förrän det föreligger klarhet om vilka regler som kommer attgälla i EG. Hanteringenav hypoteksinstitutionernas historiska, skattemässigt gynnade fondavsättningarär en fråga av utomordentligt stor betydelse för konkurrensneutraliteten på bostadskreditmarknadeni . utgår från att den särskilda utredare för översyn avlagstiftningen om hypoteksinstitut som regeringen tillkallat, ägnar dessafrågor och deras samband med kapitaltäckningsreglerna stor uppmärksamhet. Enannan fråga, som kapitaltäckningsgmppen själv berört, är de konkurrensfördelarsom försäkringsbolagen skulle få i fråga om fastighetsfinansiering, eftersomdessa inte har några krav på kapitaltäckning. Statsmakternas linje haråtminstone varit att hålla försäkringsbolagen utanför den direktalångivningen till i varje fall det statsbdånade bostadsbyggandet. Enligt skulle denna linje knappast hålla i längden om försäkringsbolagen intehar några kapitalkrav och således skulle kunna erbjuda lån till lägre räntor ände långivare som träffas av kraven på kapitaltäckning. Bankinspektionenpekar på den mycket betydelsefulla förändringen att värderegleringsreservema inräknas i det som föreslagits få beteckningen primärt kapital. Detta är ett erkännande av den betydelse som stora värderegleringsreserver har och som inte bara är en gardering mot förlust risker utan även en allmän konsolidering. Att de får inräknas till är en anslutning till en gängse bedömning att obeskattade reserver endast skall få inräknas i sådan omfattning. Denna behandling av värderegleringsre- serven innebär för affarsbankemas del med hänsyn till den betydande storlek som dessa reserver har att kapitalbasen kan ökas med 1/3 om också förlagslånemöjligheten utnyttjas maximalt. har föreslagit en begränsning av möjlighe- 158 tenatt i kapitalbasen inräkna garantifondsbevis och garantifondsförbin- Prop.1989/90:43 delser. förslag fäster avseende endast vid inbetaltkapi- Bilaga 2 tal. Detta innebär att garantifondsförbinddser inte längrekan beaktas, vilket gör att belopp som utlästs måste helt eller delvisinbetalas om kapitalkraven skall kunna uppfyllas. Kapitaltäckningsgmppenanför att med en bokstavlig tolkning av regler kunna hävdasatt uppskrivningsfonden är en sådan reserv som bör hänföras till supplementärtkapital. Likväl väljer man atl hänföra den till primärt kapital. skall med primärt kapital förstås eget kapital samt öppetredovisade reserver av högsta kvalitet. Kapitaltäckningsgmppen anför att värderegleringsreservernavisserligen formellt kan betraktas som en buffert mot framtida förlustrisker.Vidare anförs att "om ett kreditinstituts rörelseresultat uppvisarförlust, kan reserverna sägas vara av samma kvalitet som eget kapital. 1 ensådan situation blir de framtagna reserverna inte föremål för någon faktiskbeskattning." tolkar innebörden av formuleringarna att värderegleringsreservemadels är mycket stora, dels möjligen till viss del finns utanförbalansräkningen, dels är kända och accepterade av tillsynsmyndigheten och delsha till viss del tillskapats i skattereglerande syfte. Enligt del synsätt som genomsyrarEG:s fjärde bolagsdirektiv, avseende företagens årsredovisning, skall en striktåtskillnad upprätthållas mellan å ena sedan företagsekonomiskt motiveradevärderingar och reserveringar och å andra sidan sådana som är skattemässigtbetingade. finner inte detta synsätt förenligt med denföreslagna behandlingen av värderegleringsreserverna. 3.3 Fullmäktige i riksbank Ävenom Cooke-reglema är relativt detaljerade kan de inte beakta alla de nationellasärdrag som finns i fråga om redovisningsprinciper och finansi-eringsinstmment.Det betyder att för några poster har klassificeringen fått företas efter andansnarare än bokstaven i Cooke-reglerna. Kapitalbasenutgörs enligt kapitaltäckningsgruppens förslag av primärt och supplementärt kapital. Det motsvaras i Cooke-reglerna av "core capi tal" och "supplementary capital". I primärt kapital ingår fömtomeget kapital även ett belopp motsvarande hälften av föreliggande värderegle ringsreserver. Dessa reserver i svenska banker och övriga finansinstitut ackumuleras långt utöver gränsen för vad som motsvarar normal riskre- servering. De torde knappast ha någon motsvarighet i andra länder och finns ej heller upptagna bland de poster som uppräknas att ingå i core capital. För svenska banker är det av central betydelse att dessa värderegle ringsreserver får inräknas i primärt kapital. Det är med tillfredsställelse som fullmäktige noterar att har vunnit en bred uppslutning kring sin syn på värderegleringsreservernas behandling i kapitaltäckningshänse ende. Medan värderegleringsreservernaexplidt lagts in som del i primärt Prop. 1989/90:43 kapital, har dämtöver ikapitalbestämmelserna öppnats möjligheter att Bilaga 2 efter regeringens, ellerefter regeringens bemyndigande, bankinspektionens medgivande inräkna ävenandra reserver och tillskott. En sådan öppning föreslås också beträffandesupplementärt kapital. Enligt kapitaltäckningsgmppen uppfyller degarantifonder som kreditmarknadskommittén föreslår för sparbanker ochföreningsbanker kraven på primärt kapital. Fullmäktige vill beträffande dennafråga hänvisa till sitt särskilda remissyttrande över kreditmarknadskommittén(1988 1013). I korthet innebar de synpunkter som framfördes i detta yttrandeatt de av kreditmarknadskommittén föreslagna garantifonderna för sparbankeroch föreningsbanker inte utan ytterligare kvalificering kan klassificeras somprimärt kapital. Bankaktiebolag kan visserligen under vissa fömtsättningaremittera inlösningsbara aktier och kreditmarknadskommittén föreslår attmotsvarande restriktioner bör gälla för sparbanks emission av garantifondsbevis.Fullmäktige menade emellertid att även om bestämmelsema för nedsättning avgarantifond utformas i överensstämmelse med vad som gäller beträffande inlösenav aktie i bankaktiebolag kan skillnaden vid den praktiska tillämpningen blibetydande. Med hänsyn till skuldebrevets karaktär kan man inte utesluta att enregel om förbehåll om inlösen av garantifondsbevis motsvarande den som gällerför aktier skulle komma att utnyttjas mer systematiskt. Garantifondsbevisensattraktionskraft på marknaden skulle med all sannolikhet stiga om deemitterades med amor-teringsplan eller angiven återbetalningstidpunkt, enordning som kreditmarknadskommittén explidt omnämner. Sådana garantifonderkunde enligt fullmäktiges mening inte anses vara förenliga med de krav som Cooke-kommitténanger för att en post skall få inräknas i primärt kapital. Härför erfordras attgarantifondsbevisen emitteras med obegränsad löptid och utan rätt tilluppsägning inte bara från placerarens utan även från emitten-tens sida. Återbetalningbör, menade fullmäktige, endast kunna ske i undantagsfall och fömtsättatillstånd från regering eller bankinspektion. Enligtde nya kapitaltäckningsreglerna skall inte de gmndfondsförbindd-serriksgäldskontoret utställt till hypoteksinstituten längre inkluderas ikapitalbasen. Motivet för detta är den princip uppställt om attkapitalbasen måste baseras på inbetalda belopp. Fullmäktigestöder denna allmänna princip, men hävdar av principiella skäl att denna syn inte bör tillämpas på statliga utfästelser. Någon tvekan om statens möjligheter att kunna svara för utfästelserna finns ej per definition, vilket gör förslaget i denna del onödigt. Det kan dessutom hävdas att reglema för riskklassindelning understödjer detta synsätt. I övrigt vill fullmäktige ej , innan utredningen om hypoteksinstituten är klar, lägga synpunkter på hypoteksinstitutens ägande, fonder etc. 160 Bilaga 2 Bankföreningeninvänder mot förslaget, att värderegleringsreserver endast får inräknas somprimärt kapital till av sitt belopp samt att reserverna från förlusttäckningssynpunktinte är belastade med någon latent skatteskuld. Eftersom vid enförlustsituation framtagna reserver inte blir föremål för någon faktiskbeskattning kan dessa sägas vara av samma kvalitet som eget kapital. Slutsatsenbör därför enligt bankföreningen vara att dessa medräknas till 100%.Bankföreningen erinrar också om att uppfattningen att svenska bankers värderegleringsreserverinte är belastade med någon latent skatteskuld har vunnit internationell acceptansi samband med rating av svenska banker. I sindiskussion om värderegleringsreservernas inräknande i kapitalbasen berör kapitaltäckningsgruppen även frågan om reservernas ställning efter en eventuell ändring av företagsbeskattningen. vill i detta sammanhang framföra följande. Om en ny skattesats på exempelvis beslutas, bör åtminstone av värderegleringsreserverna få räknas som primärt kapital. Vid ett nytt skattesystem bör även eventuella nya former av obeskattade reserver få medräknas som primärt kapital; argumenten härför är desamma som framförts beträffande värderegleringsreserver. Bankföreningenifrågasätter kapitaltäckningsgmppens förslag om beräkning av reserven förobligationer och förordar i stället att man bibehåller nuvarande regel, sominnebär att obligationema värderas utifrån ett genomsnitt av räntan för vissaobligationer . Det kan enligt bankföreningen även iframtiden, på samma sätt som under tidigare perioder, vara viktigt vid kraftigaräntestegringar att bankerna har kvar den nuvarande utjämningsregeln. Bankföreningenstöder förslaget atl reserveringar för påtagliga förlustrisker avseende vissafordringar genom avsättningar till särskilda konton för länderrisker m.m. inteskall ingå i kapitalbasen, utan i stället att motsvarande tillgångar skallvärderas till sitt nettobokföringsvärde. delar ocksåuppfattningen att uppskrivningsfond bör räknas som primärt kapital. inte gmppens uppfattning att de garantifonder, som kreditmarknadskommitténföreslagit för sparbanker och föreningsbanker, uppfyller kraven på primärtkapital. Garantifondsbevisen torde närmast vara att hänföra till Cooke-reglernas"hybrid (dept/equity) capital instmments", som skall hänföras till "supplementarycapital". 1 det fall denna typ av kapitalinstmment kommer att få emitterasi vilket dock bankföreningen av flera skäl avstyrkt i remissyttrande1988 09 26 bör de därför enligt bankföreningens uppfattning räknas somsupplementärt kapital. Bankföreningenvill beträffande hypoteksinstituten framhålla att det måste klart framgå att en sådan renodling som kreditmarknadskommittén föreslagit i fråga om reservfonderna är en absolut fömtsättning för att dessa skall få räknas som primärt kapital. Den omständigheten, att vissa års avsättningar till hypoteksinstitutens reservfonder trots att de gjorts av obeskattade medel - föreslås till få räknas som primärt kapital, 151 II Riksdagen1989/90. stöderbankföreningens ovan angivna uppfattning att bankernas värdereg- Prop.1989/90:43 leringsreserver, trots att de skapats av obeskattade medel, bör till100% Bilaga 2 kunna räknas som primärt kapital. Vadhärefter gäller supplementärt kapital anför bankföreningen att enligt vad denfått sig bekant finns det bland 1 O-gruppens länder exempel på (bl.a.Frankrike) att sådana kapitalinstrument motsvarande förlagsbevis får medräknasom deras ursprungliga löptid är "". Eftersom denna typ avlån ofta ges ut med en löptid på ett exakt antal år, t. ex. , förefallerdet opraktiskt atl, som gmppens förslag innebär, uppställa en gräns som medföratt lån måste ges ut med en löptid och för att fåmedräknas i supplementärt kapital. föreslår därför atttidsgränsen sätts vid "". En dags skillnad kan inte hanågon betydelse från kapitaltäckningssynpunkl. Bankföreningenpekar på den flexibilitet som förslaget innebär att i supplementärt kapital fårinräkna "reserver och andra förbindelser" som regeringen ellerbankinspektionen medger och tillstyrker att förslaget genomförs, på liknandesätt som föreslås även beträffande primärt kapital. Bankföreningenfinner det förvånande att kapitaltäckningsgruppen kommit till den slutsatsenatt medel innestående på investeringskonto enligt lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond inte bör få inräknas i kapitalbasen. å sin sidaanser däremot att just därför att dessa medel, såsom gruppen anför, kan"i viss mån tas i anspråk för förlusttäckning" medel i allmäninvesteringsfond bör kunna ingå bland sådana "reserver" som gmppenföreslår får inräknas i supplementärt kapital efter regeringens ellerbankinspektionens medgivande. Bankföreningenstöder förslaget om att finansbolag och kreditaktiebolag bör som supplementärtkapital få inräkna garantifondsbevis etc. som motsvaras av kontant inbetaldamedel. Vadslutligen gäller föreslagna regler om avräkning från kapitalbasen anserbankföreningen att undantag från avräkning även bör få göras för smärrekapitaltillskott som kan anses ha skett "i annan form" än aktiekapital.Annars skulle avräkning behöva göras när en bank på rapportdagen i sitt handelslagerinnehar smärre volymer av förlagsbevis som har emitterats av annat företag sombedriver bankverksamhet. Detta kan inte anses vara motiverat. En sådan lösningsom bankföreningen förordar är väl förenligt med Cooke-reglerna, vilket bl.a.framgår av atl i sin anpassning till Cooke-reglerna tillåter brittiska banker att i en market-maker-funktion inneha andra bankersförlagslån utan att avdrag behöver ske från kapitalbasen. Bankföreningenföreslår därför att avräkning inte skall ske för sådana innehav avskuldförbindelser från annat företag, som bedriver någon form avbankverksamhet, vilka motsvarar högst av institutets eget kapitaleller egna fonder. Bankföreningenföreslår vidare ett bibehållande av den nuvarande re geln att avräkning inte heller skall ske för tillskott i företag där staten är delägare. Det är inte motiverat att kapitalkravet höjs från nuvarande till för banks aktieinnehav i AB m.fl. företag med statligt delägande där banks, ägarandel överstiger . Ett sådant aktieinnehav kan inte, lika litet som , anses vara förenat med risk 162 Inte heller kreditmarknadskommitténs Prop.1989/90:43 förslag till nya kapitaltäckningsregler skulle ha medfört en sådanhöjning. Bilaga 2 vill understryka att Cooke-reglerna lämnarmöjlighet för nationella särregler när det gäller avräkning från kapitalbasen. Sammanfattningsvisleder det nu föreliggande förslaget till en betydande skärpning avkapitalkravet för sparbanksrörelsen, framför allt för de sparbanker ochsparbanksnära företag som bedriver bostadsfinansieringsverksamhet. Skärpta kapitaltäckningsreglerunderstryker sparbankernas behov av en varaktig riskkapitalförsörjning. Omsparbanksrörelsen skall kunna bära ökade kapitalkrav och hahandlingsfrihet för framtiden är det nödvändigt att kapitalförsörjningsfrågansnarast får sin lösning genom att sparbankerna får möjlighet att emittera garantifondsbevisoch därmed tillgång till externt riskkapital. Vadgäller värderegleringsreserver yrkar att dessa skall få tasupp i full utsträckning vid beräkning av kapitalbasen, eftersom reserverna fårtas i anspråk för förlusttäckning utan att de behöver tas upp till beskattning.Om emellertid den föreslagna begränsningen förverkligas och ett nyttföretagsbeskattningssystem införs med en generell skattesats om30%, bör, för det fall obeskattade värderegleringsreserve-ringar alltjämtförekommer, dessa få tas vid kapitalbasens beräkning. Somen förutsättning för SFF:s ställningstagande till kapitalkraven gäller att kreditmarknadskommitténsförslag rörande garantikapital, som ett sätt att underiättakapitalförsörjningen för spar- och föreningsbanker, genomförs. SFFkan konstatera att förslaget beträffande värderegleringsreserver innebär enökning av bankernas kapitalbaser som i viss mån reducerar effekterna av deskärpta kapitaltäckningskraven. SFF föreslår att ytterligarekapitalbasvidgningar övervägs i det fortsatta beredningsarbetet. Med hänsyntill att värderegleringskontot kan tas i anspråk för förlusttäckning utan attde behöver tas upp till beskattning anser SFF det inte vara orimligt att värderegleringskontonkan få tas vid beräkning av kapitalbasen. 1 vart fall bör värderegleringskontonakunna utnyttjas i kapitalbasen om ett nyttföretagsbeskattningssystem införs med en generell skattesats om . Kassastyrelsenanser att kapitaltäckningsgruppens förslag till ny lydelse av 8 § andra stycketbankrörelselagen, med motsvarighet i andra lagförslag, är 163 Reservenför obligationer och aktier har legaldefinierats som Prop. 1989/90:43"det belopp med vilket dessa tillgångars marknadsvärden överstigernetto- Bilaga 2 bokföringsvärdet", vilket inte kan vara korrekt. återgivna formuleringen finns ingen spärr mot att i kapitalbasen räkna inett belopp som är större än den faktiska nedskrivning banken (motsv) har gjort.Om värdepapperens marknadsvärde har stigit över anskaffningsvärdet, går ävenden skillnaden in i definitionen. Man skulle alltså få räkna in en orealiseradvärdestegringsvinst på värdepapper i primärkapitalet, vilket är uttryckligenavvisat i . I lagtexten måste därför ett tillägggöras, t.ex. "...bankens reserver för obligationer och aktier, dock högstdet belopp med vilket dessa tillgångars marknadsvärden överstiger nettobokföringsvärdet".Man får då den avsedda innebörden, nämligen att den reserv som får räknas intealltid är hela den i balansräkningen avsatta, utan är mindre om portföljens aktuellamarknadsvärde ligger under anskaffningsvärdet. förslag skall Hypoteksbanken och hy-poteksföreningarnabetraktas som en koncern vid beräkning av kapitaltäckningskravet. Eftersomdetta är till fördel för banken och föreningarna när det gäller den sammanlagdakapitalbasen, som skall läggas till gmnd vid beräkning av kreditåtaganden sommåste täckas av eget kapital, har Hypoteksbanken ej någon erinran mot dettasynsätt. Det förtjänar påpekas att Hypoteksbanken och hypotekslöreningarna isin hittillsvarande organisationsform inte utgör någon koncern, utan närmastär att betrakta som en federation. Kreditmarknadskommitténför ett omfattande resonemang angående föreningarnas och bankens reservfonder.Reservfonderna är avsedda att utgöra stommen i samladekapitalbas. Kommittén föreslår att nuvarande minimikrav för reservfond minst1 % av institutets skulder avskaffas. Mot bakgmnd av de föreslagna reglernai övrigt finner Hypoteksbanken att en minimiregel rörande reservfondernasstorlek inte har något självständigt berättigande och instämmer därför ikommitténs förslag i denna del.