prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Utredarens förslag stöds av SLU, postverket och LRF. UHÅanser inte atl antalet platser på ekonomlinjen eller syslemveten-skaplig linjebör ökas under överskådlig lid. Antalet platser på lurismlinjen har nyligenutökats och utbildnin§;sbehovel är föremål för en översyn.Därför bör inte denna utbildning ökas . I stället för en generelluppräkning av per capila-kostnadema på alla tre linjema bör medlen användas förforskningsanknytning och lärarfortbildning. UHÄ "räknar med atl kompetensför all genomföra ingenjörsutbildning för del bygglekniska området i framtidenkommer all finnas även vid högskolan i ". De finner del önskvärtall högskolan kan fortsätta försöksverksamheten med särskilt anpassade studierför elitidrottare. Den föreslagna påbyggnadsutbildningen i socialt arbete ingåri årets anslagsframställning från UHÄ. När det gäller den föreslagnautbildningen i folkhälsoarbele bör tillgången på erforderlig kompetens utredasytterligare. Det skulle vara en förde;l om utimmet för fort- ochvidareutbildningen kan ökas. Högskolan bör därför ges särkilda planerings- ochinformationsresurser för denna verksamhet. Några remissinstanser efterlyser insatser inom den humanistiska sektom.Det gäller bl. SÖ, UHÅ, FörvS och . Fleraremissinstanser tycker att utbildningssatsningen borde vara mer anpassade tillde fömtsättningar som finns i regionen. SIND menar att de föreslagna resursemaborde koncentreras till några områden som kan göra intressanti (ill nationellt perspektiv. Turism skulle kunna vara ett sådant område. Länsstyrelseni oc h läns TCO-distrikl anser alt förslagen är mycketpositiva för länet, men tycker att del hade varit motiverat att föreslå enförlängning av turismulbildningen lill och atl föreslå en särskild kulturvelarlinje. Östersundskommun föreslår att blir "huvudort för turismulbildningen iSverige genom utbyggnad av utbildningar lill en 3-årig utbildning och ökatinlag". Dessutom fijreslås att högskolan erhåller "särskilda resurserför atl utveckla riksuni!ka tekniska utbildningar". Intressanta nischerför högskolan i kan t.ex. vara "satsningar på elitidrott ochutbildning som finansieras av kommun och landsting." Västernorrlandsoch läns handelskammare "anser att har fömtsättningaratt inta en ledande roll i landet vad avser utbildning med inslag av forskningoch utveckling inom bl. a. energiområdet, turism/rekreation, ekoteknik,informationsteknologi och träindustri". RAÅ anser att del är "angeläge;tall pröva kurser som inriktar sig på länels historia och kultur dels för all kunna utveckla en modell för alt 454 användasi andra regioner, dels för atl kulturhistoriska moment är eflersal- Prop.1989/90:76 ta i gmndutbildningen". Inom den föreslagna byggnadsingenjörsutbild- Bilaga 5 ningen bör en inriktning mot traditionella byggnadsmetoder prövas. Ettpar instanser påpekar behovet av distansundervisning. kommun menar atthögskolan i högre utsträckning bör bedriva kurser på de mindre ortema ilänet. SÖ anser att distansutbildning är viktigt i därför bör länetprioriteras vid försöksverksamhet inom detta område. Riksidrottsförbundetär positiva lill förslaget om utbildning av elitidrottare. De stöder också desynpunkter som finns i rapporten på att bör ha möjligheteratt bygga upp ett centmm för idrotlsutveckling. 4 Forskningsutbildning av lärarna Utredarenföreslår att högskolans resurser för s. k. forskningsanknytning ochkontaktverksamhet bör utökas successivt så att /96 uppgår till 2 milj. kr. UHÅstöder förslaget och påpekar all brislen på forskamtbildade lärare är stor vidsamtliga mindre och medelstora högskolor. En ökad satsning på lärarfortbildningoch andra forskningsanknytningsåtgärder är avgörande för standarden vid allamindre högskolor. 5 Forskning vid högskolan Iutredningen föreslås att högskolan tilldelas medel för forskning påeget programansvar. Medlen bör utgå med successivt höjda belopp. Under perioden1990/91-1995/96 bör dessa uppgå lill sammanlagt 15 milj. kr. Utredaren anserinte att det är aktuellt med fasta forskningsresurser förrän /97,men en lämplig framlida inriktning är professurer i informationsbehandling,förelagsekonomi, nationalekonomi, sociologi och socialt arbete. Avde remissinstanser som behandlat frågan är de flesta positiva till förslaget.Flera instanser pekar på behovet av atl forslcningsinsatsema profileras. SINDunderstryker behovet av koncentration av forskningsresursema till lämpligaområden, en koncentration av turistutbildningen i bör också innefattaforskningsresurser. Länsstyrelseni anser all utredningens förslag lill professurer skakompletteras med en professur i turismvelenskap altemativt turismvetenskap medekonomisk inriktning. Östersundskommun menar atl en professur i turism saml forsknings-och utvecklingsinsatserinom turismområdet är nödvändiga. För atl högskolan på "lång sikt skallbehålla och stärka sin ställning behöver fasta forsknings- och utvecklingsinsatservid skolan inrättas". Bräckekommun tycker all högskolan bör kunna utvecklas till en ledande 455 forsknings-och utvecklingsenhet inom bl.a. energiområdet, turism/rek- Prop. 1989/90:76 reation och ekoteknik. FolkrörelserådetHela ska leva anser "all en forskningsenhet med en professur inomlandsbygdsområdet bör knytas till högskolan i , alternativt högskolani ". SÖifrågasätter om det inte är möjligt all pröva frågan om fasla forskartjänstertidigare än vad utredaren föreslår. STUär tveksamma till atl nu expandera en icke uppdragsslyrd forskning på egetprogramansvar, ställning lill frågan bör anstå till dess all stalsmaktematagit principiell ställning till fästa forskartjänster vid regionala högskolor. UHÅavstyrker bestämt en fast forskningsorganisation med professurer. Det som numåste utvecklas "är en samverkan i friare former som nätverk mellan demindre och medelstora högskoloma och forskare/forskargmp-per viduniversiteten". Utredarenföreslår en resursförstärkning på 36 milj. kr. för arbetsmarknadspoliliskainsatser under budgetåren 1990/91-1991/92 i i första hand medinriktning på Östersundsområdet. Medlen ska användas för utbildning i företag,arbetsmarknadsutbildning, starta-eget-bidrag och en friare användning av sysselsättningsskapandemedel. Deremissinstanser som kommenterat förslaget är i stort sett positiva. AMSunderstryker "de fria medlens betydelse för att de utvecklingsinsatsersom utredningama föreslår sk;all kunna förverkligas" och all ulbild-ningsinsatsemafår en långsiktig inriktning mot näringsgrenar som kommer alt haarbetskraftsbehov, t. ex. träindustrin och turismen. Flerainstanser tycker atl en vidgad användning av starta-eget-bidraget bör prövas i ellstörre område. SIND anser att den föreslagna satsningen påarbetsmarknadsutbildningen är angelägen och att förslaget om en utvidgad målgmppför starta-eget-bidrag bör omfatta hela stödområde A och B. Kommmunförbundetmenar att den vidgade användningen av starta-eget-bidraget skall kunna ges äveni andra regioner med liknande behov. Lantbruksstyrelsen påpekar all starta-eget-bidragför närvarande kan utgå till sökande med anknytning till jordbruket inom ramenför ålgårdsprogram-met för jordbmket i norra . Erfarenheterna av dettahar varit positiva. AMUJämtland stöder utredningens förslag men anser all förslagels inriktning påtillverkande förelag är för ensidigt och anser all medel även ska avsällas för lurismutbildning. SÖanser all förslagen är traditionella och all medlen borde kunna användas tillkompetenshöjning i andra former t. ex. samverkan gymnasie-skola/komvux. 7 Teknikcentra Prop. Bilaga5 Utredaren föreslår att ulbildningsstiftelsen , i samband med en omstmktureringav verksamheten, skall få statligt stöd på 1 milj.kr. Fleraremissinstanser stöder förslaget bl. a. i . AMU anser att en utvecWing av stiftelsen ärmycket angelägen och påpekar att det är viktigt att lokaliseringsstöd ellerannat stöd kan komma ifråga för speciella projekt. Någraremissinstanser påpekar all Zenits roll behöver klargöras. SÖ betonar all Zenitsroll i förhållande lill reguljär utbildning bör preciseras. SIND menar all delär viktigt atl Zenits roll och verksamhetsidé klargörs innan bidrag beviljas.Bidrag bör kopplas till vissa uttalade aktiviteter. Iutredningen föreslås att frågan om etl underhållstekniskl centmm utredsytterligare dels måste en marknadsundersökning göras, dels måste organisationsfrågorlösas. Deremissinstanser som kommenterat förslaget är positiva, bl. a. iJämtlands län som också konstaterar att utredningsarbetet pågår. Fleraremissinstanser påpekar att samverkan bör ske med övriga aktörer inom delunderhållstekniska området. STU anser att underhåUsteknik är ett viktigt områdemen med de begränsade personella och ekonomiska resurser som finns inom områdetanser STU all det är viktigt all regionala insatser kopplas till del nationellaforskningsprogrammet inom drifts- och underhållsområdet. UHÄ lycker attförslaget är intressant, men all det bör byggas upp i samverkan med denkompelens som finns vid DUC i Hämösand, ATS i och högskolan iKarlstad. Norrlandsfonden påpekar det angelägna i att verksamheten samverkarmed de organisationer som verkar inom området i saml kopplastill verksamheter vid i . SIND ansluter sigtill utredarens förslag och påpekar att en central uppgift bör vara att få medetl antal stora privata företag med koppling till underhållssidan. Iutredningen föreslås att en utredningsman tillsätts för att detaljutforma en organisationsplan för ett informationsteknologicentmm i . Uppgiften för ett IT-centmm skall bl.a. vara att aktivt verka för att myndigheter och företag i inland effektiviserar och förnyar sin verksamhet saml verkar för all enskilda människor ges bättre möjlighet alt utnyttja informationsteknologin. Utredningsmannen bör utreda såväl en frislående organisation som en lämplig organisatorisk knylning till länssty relsen. Förslaget stöds av AMUJämtland, kommun och Norrlands- Prop. 1989/90:76 fonden. FörvSanser att det är viktigt atl ell IT-centmm skapas, och atl del Bilaga 5"kan vara en motor i olika former av distansutbildning". Lanlbruksstyrdsenpåpekar att det är viktigt att i detta sammanhang la särskild hänsyn "tilllandsbygdens näringsliv och utbildnings- och informationsbehov". Televerketframhåller atl de tekniska fömtsättningarna finns och att "huvudsatsningenför ett IT-projekt måste vara att hitta konkreta användningsområden, därkunderna har egen nytta av informationsteknologin". Länsstyrelseni menar att "parallellt med den organisatoriskauppbyggnaden måste den praktiska och behovsanpassade verksamheten byggas upp bl.a. i form av ett antal försöksprojekt". Vidare anförs att del ärnödvändigt att tillsätta den föreslagna utredningsmannen "för all arbetetskall kunna fortgå enligt utredningens och länets ambitioner".Länsstyrelsen föreslår all 5 milj.kr. avsätts för försöksverksamhet underutredningstiden. Ettpar remissinstanser anser att förslaget inte är lillräckligt preciserat. SINDmenar all det återstår etl omfattande utredningsarbete innan det går att bedömaidén. STU påpekar att det är viktigt alt redan från början se långsiktigt påfinansieringsfrågan. STU bedömer alt en koncentration till etl fåtalteknikområden är en riklig strategi, och att IT-leknik kan vara av strategiskbetydelse för . Dessutom ställer sig STU tveksam till att "tioexperter har möjlighet att med tillräcklig kvalitet läcka in alla dekompetensområden som skulle fordras för att möta utredningens förväntningar påcentret". En altemativ uppläggning av centret som borde övervägas är flexibelt använda experter i olika projekt. t////4avstyrker det förslag som presenteras i utredningen. De ifrågasätter om detfinns kompetens och behov av de föreslagna insatsema. Om förslaget skallutredas ytterligare bör konkreta förslag tas fram om hur ett nätverk för detta centmmoch landets högskolekompetens på området skall utvecklas. Utredarenföreslår alt en utredningsman tillsätts med uppgift att detaljutforma enorganisationsplan för ett centrum för landsbygdsutveckling i . Glesbygdsdelegationenspersonal och verksamhet bör överföras till centret. Förslagettillstyrks av bl. a. och kommuner, läns ,i och Norrlandsfonden. UHÄ tillstyrker förslagetunder fönatsättning all formema för samverkan med övriga centmmbildningar förglesbygdsfrågor övervägs. Lantbruksstyrelsen menar all ell centmm förlandsbygdsutveckling "skulle bli ell värdefullt komplement lill delarbete som redan påbörjats av andra organ och myndigheter". SINDansluter sig till förslaget men påpekar all del hade varit värdefullt om förslaget hade underbyggts av en utvärdering av delegationens verk- 458 samhetoch av det åtgärdsprogram som drivits av lantbmksslyrelsen i de Prop.1989/90:76 sju nordligaste länen. När det gäller verksamhetens inriktning börhög Bilaga 5 prioritet ges åt insatser för ungdom och kvinnor. Länsstyrelseni stöder förslaget och framhåller att centret "börfungera som en kompletterande resurs med samordning av projekt med uttalatinslag av utveckling. Uppföljningsfrågoma bör ägnas uppmärksamhet". Länsstyrelseni tillstyrker förslaget men betonar att projektverksamhetenbör ha generell rikskaraktär. "anser det anmärkningsvärt all betydelsen av en fungerande dagligvam- ochdrivmedelsservice inte berörs närmare i betänkandet". Konsekvensen avdetta torde bli att ansvaret för dessa frågor även i fortsättningen kommer attligga på . En angelägen arbetsuppgift för centret bör, enligtkonsumentverket, vara atl utveckla den offentliga statistiken så allförhållandena i landsbygdsområdena bättre kan följas. Någraremissinstanser påpekar att stalsmaktema först bör ta ställning lill den framtidaregionalpolitikens mål och medel innan beslut om ett landsbygdscentmm fattas.Denna åsikt framförs av bl.a. SLU, glesbygdsdelegationen, kommunförbundet ochLRF. Fleraav de remissinstanser som är positiva till förslaget har kommenterat organisationsfrågor.SL C/påpekar alt det är en brist all utredaren inte har behandlat frågan om huren nära kontakt med berörda departement skall vidmakthållas. Glesbygdsdelegationenpoängterar behovet av en stark organisation som på central nivå arbetar med samordningav glesbygds-Zlandsbygdsfrågor. Delegationen betonar all huvudansvaret förgenomförandet ska ligga på länsstyrelsema. Centret bör arbeta medlandsbygdsfrågor i vid mening, glesbygdsfrågoma skall dock prioriteras. Kommunförbundetanser atl organisationen bör gynna en integration av glesbygdsfrågoma i olikamyndigheters arbete så att inte hela ansvaret för glesbygdsfrågoma läggs påcentret. Länsstyrelseni stöder förslaget och menar att centrets anknytning tillhögskolan bör lösas i organisationsutredningen. Länsstyrelseni kommenterar kopplingen mellan ett landsbygdscentmm och Centmmför glesbygdsteknik. "Beträffande CGT är detta organ i första handinriktat mot areella näringar och tekniskt utvecklingsarbete inom detta område.Närheten till högskolan i bör därför ge CGT goda fömtsättningar lilloperativa insatser för glesbygden inom hela inland." CCrpåpekar all rollen som "pådrivare på departementsnivå inte får gåförlorad". CGT anser, som utredaren, att CGT ska få tid att fullfölja sinapågående projekt, samt atl kontoret i en framlid skulle kunna fungera som ellav flera "lokalkontor". Någraremissinstanser är tveksamma tiU den föreslagna organisationen. menar allen närmare knylning lill bör övervägas. Skogsstyrelsenifrågasätter om de föreslagna funktionema skall utföras av en egen myndighet ellerom de kan inrymmas i nu befintlig verksamhet, Prop. 1989/90:76 ny byråkrati bör dock undvikas. Länsstyrelseni menar att det finns en risk att ett landsbygdscentmm kan kommaatt "förstärka den organisatoriska splittringen på regionalpolitikensområde. Avgijrande härvidlag blir hur arbetsuppgifter, befogenheter ochsambandet rned regionalpolitiken i övrigt definieras". Frågan bör enligtlänsstyrelsen övervägas i samband med behandlingen av den regionalpoliliskakommitténs förslag. Länsstyrelseni anser att centret organisatoriskt bör tillhöra det departementsom har ansvaret för regionalpolitiken. LRFpoängterar att landsbygdsfrågoma måste ha en organisatoriskt stark ställninginom eller annan lämplig plats inom kanslihuset. Länsstyrelseni lycker att del är naturligt alt knyta centret till lantbmksslyrelsenoch . Fleraremissinstanser har behandlat resursfrågan. i länanser att de föreslagna resursema är otillräckliga och anser att de extraresurstillskott som krävs inte får tas från andra regionalpolitiska anslag. Glesbygdsdelegationenmenar att totalt bör centret ha minsl 15 heltidstjänster, dessutom bör centretha projektmedel i storleksordningen 40-50 milj. kr. FolkrörelserådetHela ska leva anser all centret bör tillföras ekonomiska resurser istorleksordningen 50milj.kr. för bl.a. projektverksamhet. Resursema bör bl.a.användas för atl stärka lokalt arbete och lokal mobilisering. De flesta instanser som kommenterat lokaliseringen till ärpositiva. Det gäller bl. a. skogsstyrdsen, lantbruksstyrelsen, SIND, CGT,länsstyrelserna i , , , och Norrbottenslän. Någraanser att andra lokaliseringsaltemativ bör prövas. SLU har inte några principiellainvändningar mot men anser all verksamhetens inriktning och denorganisatoriska uppbyggnaden ska vara avgörande för valet av lokaliseringsort.Kommunförbundet menar all som lokaliseringsort bör vägas mot andramöjliga lokaliseringsaltemativ. LRF påpekar all andra lokaliseringsorter börprövas. Glesbygdsdelegationenanser all organisationen bör ha en bas i . Dämlöver kan delar utlokailiserasdels tiU en mindre ort (bl.a. ledning, administration, projektverksamhet), delstill en högskoleort (FoU-frågor). Länsstyrelseni och Hela ska leva lycker allverksamheten bör förläggas lill . Bilaga5 I utredningen föreslås att aktiekapitalet i utökas med Förslagetstöds av Norrlandsfonden. Länsstyrelseni tillstyrker förslaget under fömtsättning alt "företagetsmöjlighet all gå in med riskkapital inte löses på annat sätt genom REK -87sförslag". tillstyrker förslaget, men påpekar all bolaget bör få enbreddad kapitalbas och ett breddat ägande för atl företaget skall få denekonomiska bas som behövs för långsiktig uthållighet på riskkapitalmarknaden. SINDtycker atl förslaget är kortsiktigt och atl del är viktigt all frågan om Temuges en långsiktig lösning. STUbetonar atl erfarenheten visar all del är svårt all få lönsamhet i denna typ avverksamhet. Därför bör stalsmaktema, om verksamheten anses motiverad, stödjaverksamheten med "utgångspunkt i att det kommer all bli fråga om attsuccessivt tillskjuta medel för drift av verksamheten". har utarbetat etl förslag till produktion av digital landskaps-och fastighetsinformation i . Utredaren föreslår att statligamedel tillförs projektet så alt det kan genomföras. Deremissinstanser som kommenterat förslaget är i stort sett positiva. Lantmäteriverketkonstaterar all verket, under fömtsättning att finansieringen , ärberett "att ansvara för att förslaget genomförs och all la ansvar försatsningens varaktighet". EnligtRAÅ innebär förslaget all etl förbättrat underlagsmaterial tas fram som är avstort värde för kulturmiljövårdens planering. Strömsundskommun anser alt en produktion av digitalt kartmaterial med fördel kanförläggas lill kommun. Östersundär enligt utredaren en lämplig ort för fortsall omlokalisering av statlig verksamhet. Ålgärder bör vidtas för att ytterligare ca 200 statliga arbetstillfällen omlokaliseras från lill . Myndigheter som utpekas som tänkbara för en omlokalisering är statens industriverk, och någon av försvarsmaktens myn digheter/institutioner. Vidare bör uppdrag kunna ges lill statliga affärs verk, förslagsvis , postverket och/eller luftfartsverket atl bidra med ca 100 arbetsplatser. Några remissinstanser delar utredarens syn på omlokalisering av statlig 461 verksamhet till Östersund.SÖ delar utredarens uppfattning alt Prop. 1989/90:76 är en ort som är lämplig för omlokailisering av statlig verksamhet. Västernorrlandsoch läns handelskammare anser att "del bör finnas naturliga fömtsättningaratt förlägga delar av bl. a. och statens industriverk tillÖstersund". Andraremissinstanser anser att utredaren borde ha kunnat gå längre i sina förslag.Länsstyrelsen i "beklagar atl utredningen inte för framdirekta förslag och hemställer att regeringen prövar frågan enligt utredningensintentioner". Östersundskommun anser att "förslag bör fallas om minsl 500 statligaarbetstillfällen som bör omlokaliseras lill ". Kommunen pekarpå och Nord som lämpliga omlokaliseringsobjekl. Bräckekommun poängterar alt även kommunema utanför bör prövas som lokaliseringsaltemaitiv. Deremissinstanser som utpekats som möjliga utlokaliseringsobjekl är negativa tillförändringar inom den egna verksamheten. SIND anser alt en utlokalisering avverkets regionalpolitiska verksamhet skulle försvåra en sammanhållen regional-och industripolitik. Verket menar all det är bättre all fortsätta alldecentralisera verksamheter lill länsnivån. Verket har fört fram konkretaförslag lill regionalpoliliska kommilléen. SNVpekar på svårighetema alt lokalisera en del av verksamheten i . Dettaskulle bl.a. innebära att samordningen inom verket försvåras, att restider ochkostnader ökar saml alt risk finns all kompetent personal inte flyttar med viden omlokalisering. ÖBkonstaterar att vare sig behov eller möjligheter finns atl förlägga ytterligareverksamhet lill under nuvarande ekonomiska förhållanden. Postverketpåpekar all den tekniska utvecklingen skapar möjligheter att decentraliseraverksamheten. Unde;r den närmaste femårsperioden beräknas postens nyakassasystem innebära att 300400 årsarbetskrafter överförs till postkontorenutanför , som en decentralisering av personal- och ekoiiomiadministrationenunder en treårsperiod ska innebära att personalbehovet i Stockholmsområdetminskar med ca 1 500 årsarbetskrafter. Utredarenbehandlar en rad insatser inom kulturområdet, bl.a. altemativ lill länsteater,renovering av Gamla lealem, ny museibyggnad samt etablering av kulturarbetsplatser. Utredarensförslag stöds av flera remissinstanser. SIND anser all förslagen är välavvägda. läns museumnoterar med tillfredställelse all planema på ett nytt länsmuseum uppmärksammats av utredaren och anser att frågan ska behandlas utanför de ekonomiska ramar som föreslagils i annat samman hang (Ds 1989:36) till uppförande av nya länsmuseilokaler. Museet arbe tar med planema för hur en konservalorsaleljé ska kunna etableras, detta 462 förutsätterdock, enligt utredarens förslag, att ett engångsbidrag för vissa Prop.1989/90:76 inventarier och produktionsutmstning beviljas. De framhåller ocksådel Bilaga 5 angelägna i att den skisserade Riksbildcentralen förverkligas. RAÅstöder förslaget om bevarande av Gamla teatern och har "vid överläggningarmed lokala representater sagt sig berett stödja projektet ekonomiskt vad avserkulturhistoriska överkostnader". Vidare stöder RAÄ förslaget om en ny museibyggnadoch förslaget till engångsbidrag för etablering av konservatorsateljé iÖstersund. Statenskulturråd ansluter sig till utredarens förslag och konstaterar alt man nyligenöverlämnat en rapport till regeringen om "hur en lillfredstäl-lande teatersiluationkan åstadkommas i de s.k. teaterlösa länen". Där föreslår man all medelställs till rådets förfogande för försöksverksamhet i de berörda länen. När detgäller finansieringen av de framlagda förslagen konstaterar rådet "attåtgärder med syften som inte i första hand är kulturpolitiska bör belasta annanhuvudtitel än den tionde i statsbudgeten". Någraremissinstanser anser att utredarens förslag inte är tillräckliga.Länsstyrelsen i betonar vikten av kulturpoliliska satsningar menanser alt förslagen "inom kulturområdet är alltför få för att åstadkommaen tillfredsställande utveckling inom hela kulturområdet i ochregionen". De menar att "en allvarlig brist i utredningen är att den hellsaknar förslag inom musikområdet." föreslår "attlänsmusiken erhåller statsbidrag för inrättande av fyra kvalificerade tjänstersom yrkesstråkmusiker samt en tjänst som folkmusikkonsulent". Länsstyrelsendelar inte utredningens uppfattning all staten inte ska engagera sig itillkomsten av ett konserthus i . Samma åsikt om konserthus framförsav läns .