prop · GD03114 · 1989-12-31 00:00:00 — Detär mot den nu beskrivna utvecklingen angeläget att en skattehöjning genomförs.Utgångspunkten för skattehöjningen bör som vara en anpassning avskatten så att prisema på alkoholdryckema i vart fall följer den allmännaprisutvecklingen. För att motverka den uppåtgående trenden bör skatten påsamtliga alkoholdrycker generellt höjas så att priset stiger med . Dennu avsedda prishöjningen bör åstadkommas genom att gmndavgiften höjs. Gmndavgiftenpå spritdrycker bör höjas till I kr. per liter och volymprocent alkohol,på starkvin till . per liter, på lättvin med alkoholhalt överstigande 7%till . Skatten på starköl och på lättvin med en alkoholhaltunderstigande bör höjas till . Med hänsyn tillförsäljningsutvecklingen bör även skatten på öl (klass II) höjas till . Denu förordade skattehöjningama innebär att priset pä spritdrycker stiger med , på starkvin med . och på lättvin med I , allt räknat perhelbutelj och starkölet med ca . Medhänsyn till att skatteändringama påverkar försäljningsvolymen anser jag detbefogat attTäkna med att höjningen ger en ökning av skattein-täktema med endast400 milj. kr. Denya skattesatserna bör träda i kraft . Mittförslag: Skatten på cigarretter höjs med per st, på röktobak med 15 kr.per kg, på tuggtobak med . per kg och på snus med . 1989/90:114 Bilaga 1 Skälen för mitt förslag:Enligt lagen (1961:394) om tobaksskatt (omtryckt 1984:155, ändrad senast1989:469) utgår skatt på cigarrer, cigariller, cigarretter, rök- och tuggtobaksamt snus. Skatten utgår som en viktskatt i fråga om tobak och snus och som enstyckeskatt i fråga om cigarrer, cigariller och cigarretter. Priset på tobaksvaror bör i stort följakonsumentprisutvecklingen på varor och tjänster i allmänhet. Jag anser detlämpligt att skatten på tobaksvaror höjs . Cigarrer och cigariller har underen lång följd av år varit utsatta för kraftiga prishöjningar och en alltmerminskad efterfrågan. Skatten på dessa varor bör därför inte höjas. Skatten på cigarretter börhöjas med per styck. Skatten för de minsta cigarretterna skulle då ökafrån 44 till per styck. En motsvarande höjning avskatten på röktobak, tuggtobak och snus bör också göras. Skatten på röktobakbör därför höjas , skatten på tuggtobak från 50 till 55kr. och skatten på snus , allt beräknat per kg. Höjningen av tobaksskattenberäknas vid en oförändrad konsumtion leda till merintäkter för statsverket påca 600 milj. kr. Till följd av en förväntad konsumtionsminskning beräknar jagnettoeffekten till 500 milj. kr. Denya skattesatsema för tobaksvaror bör träda i kraft . 3 Schablontullen på alkoholdrycker och tobak Mittförslag: Schablontullen på alkoholdrycker och tobaksprodukter höjs i samma månsom skatten på de enskilda produkterna. Skälenför mitt förslag: I samband med tidigare höjningar av skatterna på alkoholdryckeroch tobaksprodukter har en motsvarande höjning också gjorts av den s.k.schablontullen som tas ut för dessa varor vid bl.a. resandes införsel. Eftersamråd med statsrådet förordar jag att så sker även . Ävendenna ändring bör träda i kraft . 4Upprättade lagförslag Prop-1989/90:114 Bilaga1 I enlighet med det anförda har inom upprättats förslag 1. lagom ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt, 2. lag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt, 3. lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068).Lagförslaget 3 har upprättats i samråd med statsrådet . Förslagen börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.1. Deföreslagna ändringama är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skullesakna betydelse. Yttrande från lagrådet bör därför inte inhämtas. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta lagförslagen. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Bilaga I.l Härigenomföreskrivs att lOoch II §§ lagen (1977:306) om dryckesskatt' skall haföljande lydelse. Skattenpå spritdrycker och vin utgår med en gmndavgift och en procent-avgift, om annatinte sägs i femte stycket. Gmndavgift utgör per liter i fråga om 1. spritdrycker1 krona för 1. spritdrycker I krona för varje hel volymprocent alkohol, varie hel volymprocent alkohol, 2. starkvin , 2. starkvin , 3. lättvin med en alkoholhalt över 3. lättvin med en alkoholhalt över 7volymprocent , 7 volymprocent , 4. annat lättvin . 4. annat lättvin 25öre. Procentavgiftenutgör för spritdrycker och för vin avdetaljhandelspriset. Meddetaljhandelspriset förstås det pris som detaljhandelsbolaget tillämpar vidförsäljning över disk, exklusive beloppet av pant och skatt enligt lagen (1968:430)om mervärdeskatt. Förlättvin med en alkoholhalt av högst 7 volymprocent utgår dock ingen procentavgift. Skattenpå malt- och läskedrycker utgår per liter med 2kronor för öl, för öl, 10kronor för starköl, för starköl, 40öre för kolsyrad läskedryck, för kolsyrad läskedryck, 20öre för annan läskedryck. för annan läskedryck. Dennalag träder i kraft . ' Ugenomtryckt 1984:158. Senaste lydelse 1989:468. Senaste lydelse 1989:468. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt '' ' ' Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1961:394) omtobaksskatt' skall ha följande lydelse. 2 § Nuvarande lydelse För tobaksvara utgår skatten med nedan angivna, i förhållandetill varans myckenhet bestämda belopp, nämligen: Varuslag Viktför 1 st.gram Belopp för 1 st. öre kr. Cigarrer och cigariller grupp I .......... t.o.m. 1,7 13,5 II.............. över 1,7 t.o.m. 3,0 18,0 III............ " 3,0" 5,0 21,5 IV............. " 5,0 30,0 Cigarretter grupp I ........... t.o.m. 0,85 44 11............ över0,85 t.o.m. 1,20 51 III............ " 1,20" 1,55 56 IV............. " 1,55" 1,90 61 V.............. " 1,90 65 Röktobak............ ..................................................... 155:- Tuggtobak ........ ....................................................... 50:- Snus.................. ....................................................... 28:- För tobaksvara utgår skatten med nedan angivna, iförhållande till varans myckenhet bestämda belopp, nämligen: Vikt för 1 st.gram t.o.m. i,7 över 1,7 t.o.m. 3,0 " 3,0" 5,0 över 0,85 t.o.m. 1,20 " 1,20" 1,55 1,55" 1,90 Denna lag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1984:155. Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:141. Senaste lydelse 1989:469. 3 Förslag till Prop. Lagom ändring i tulltaxelagen (1987:1068) 'a 1.1 Härigenomföreskrivs att 22 och 24 kap. tulltaxelagen (1987:1068)' skall ha följandelydelse. Drycker, sprit och ättika Anm.För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i den ordning som anges i 18 §3, 4, 6, eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdryckerenligt tulltaxenr 22.08.................... 200: - Vin: musserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 volym procent ...................................................... 62: ejmusserande, med en alkoholhalt 7 men inte 15 volymprocent. 30:-ej musserande,med en alkoholhalt om högst 7 volymprocent . Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Anm.För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i den ordning som anges i 18 §3, 4, 6, eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdryckerenligt tulltaxenr 22.08..................... 270.- Vin: musserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 volym procent ...................................................... 65: ejmusserande, med en alkoholhalt 7 men inte 15 volymprocent. 32: ej musserande,med en alkoholhalt om högst 7 volymprocent . Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Tobak samt varor tillverkade av tobaksersättning y4nw.Förtobaksvarorsominförsidenordningsomavsesi 1 § andra stycket lagen (1961:394)om tobaksskatt eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13§andrapunktenlagen(1987:1069)omtullfrihet m.m. utgår, om tullfrihet inte åtnjuts, tull med följande belopp:Cigarrer och cigariller: vikthögst per styck....................... per styck vikthögre än per styck................... per styck 'Lagen omtryckt 1987:1186. Senaste lydelse 1989:470. 'Senaste lydelse 1989:470. Cigaretter: Prop. vikthögst per styck.................. per styck Bilaga 1.1 vikthögre än men högst per styck di öre per styck vikthögre än per styck.............. 7Ö öre per styck Andraslag av färdiga tobaksvaror............... 792.- per kg. Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Anm.För tobaksvaror som införs i den ordning som avses i 1 § andra stycket lagen(1961:394) om tobaksskatt eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av13 § andra punkten lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp: Cigarrer och cigariller: vikthögst per styck....................... per styck vikthögre än per styck.................. per styck vikthögst per styck.................. per styck vikthögre än men högst per styck per styck vikthögre än per styck.............. per styck Andraslag av färdiga tobaksvaror............... 270.- per kg Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Dennalag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde . 1989/90:114 Bilaga 2 Anmälan till proposition om vissa ekonomiskpolitiskaåtgärder, m. m. (1989/90:114) Tillämpning av prisregleringslagen (1989:978) Mittförslag: I avvaktan på att närmare klarhet vinnes i fråga om den förväntadelönekostnadsutvecklingen skall ett allmänt pris- och hyresstoppgälla tills vidare. Det föreslås därför att godkänner attprisregleringslagen skall få tillämpas från och med den 8 febmari 1990. Skälen(ör mitt förslag: I årets finansplan (prop. 1989/90:100 bil. 1) och i sambandmed att det nu gällande allmänna pris- och hyresstoppet infördes i början av febmarikunde konstateras att gmndproblemen i svensk ekonomi kvarstår. Tillväxt ochsparande är lågt och pris- och kostnadsökningarna är väsentligt högre än iomvärlden. Industrikonjunkturen och exporten har försvagats som deninhemska efterfrågan fortsatt att öka med en fortsatt kraftig ökning avimporten som följd. Bytesbalansen uppvisar därmed stigande underskott. Dennautveckling hotar att mbba den samhällsekonomiska balansen. Enav orsakema till problemen i svensk ekonomi är ett allför högt inhemsktkostnadsläge som skapats av att lönema under en följd av år ökat alltförkraftigt. Den senaste tidens utveckling med krav på omförhandlingar av 1990års löneavtal har skapat ytterligare osäkerhet om kostnadsutvecklingen. Definansiella marknadema har reagerat med bl. a. stigande räntor. Idet uppkomna läget är det angeläget att förväntningar om ytterligare pris- ochkostnadsökningar hålls tillbaka och att det allmänna pris- och hyresstopp sominfördes av regeringen den 8 febmari får fortsätta att gälla till dess attbättre klarhet nåtts om den förväntade lönekostnadsutvecklingen för åren 1990och 1991. Det är önskvärt att sådan klarhet kan nås inom de närmaste månademaoch att pris- och hyresstoppet därmed kan bli kortvarigt. Föratt pris- och hyresstoppet skall fortsätta att gälla måste regeringens beslutatt sätta prisregleringslagens bestämmelser i tillämpning genom förordningen(1990:23) om tillämpning av prisregleringslagen (1989:978) godkännas avriksdagen. Enligtmin mening är riskema för en oacceptabel inflatorisk utveckling ochen ökad obalans i svensk ekonomi nu så allvarliga att det finns skäl för Prop.1989/90:114 att ha prisregleringslagen i tillämpning. Lagen bör enligt minmening vara i Bilaga 2 tillämpning under . Pris- och hyresstoppet avsesdock, som nämnts ovan, bli kortvarigt. Prisregleringslagen(1989:978) är en beredskapslag som alltid är i kraft men som får tillämpasendast i vissa särskilt angivna lägen. Fömtsättningamaför tillämpning av lagen vid krig eller krigsfara anges i 6 och 7 §§. 18 och 9 §§ anges när lagen får tillämpas i fredstid. Där framgår att regeringenkan föreskriva att lagens bestämmelser skall tillämpas om det finns risk för enallvarlig prisstegring inom landet på en eller flera viktiga varor ellertjänster eller om det finns risk för en allvarlig stegring av hyroma inomlandet för bostadslägenheter eller lokaler. Med allvarlig pris-eller hyresstegringavses enligt lagens förarbeten (prop. 1989/90:21, FiU 9, rskr. 73) att deninträdda eller befarade pris- eller hyresstegringen är sådan att den hotar att mbbaden samhällsekonomiska balansen. Enprisreglering i fredstid kan tillämpas på all näringsverksamhet oavsett om denbedrivs i privat eller offentlig regi. Prisreglering kan också tillämpas påannan verksamhet hos staten samt på viss i lagen angiven verksamhet hos kommun sominte är näringsverksamhet (8 §). om tillämpning av lagens bestämmelser om prisstopp m. m. skall avseen , högst varie gång. Föreskriften skall underställas riksdagenför prövning inom en månad från det att den utfärdades. Föreskriften upphör attgälla, om inte godkänner föreskriften från det attden underställdes (10 och Föreskrifterom de viktigaste formerna för prisreglering i fredstid anges i lagens 13, 14,19, 22 och 34§§. Enligt 13 § kan regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer föreskriva att ett visst skäligt pris skall gälla som högstpris vidförsäljning av en vara eller utförande av en tjänst. Ett högstpris får inteöverskridas utan tillstånd. Enligt 14 § kan regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer föreskriva att stoppris skall gälla för en vara ellertjänst. Detta innebär att det pris som tillämpades för leverans av varan ellertjänsten den dag som anges i föreskriften inte får överskridas utan tillstånd.En föreskrift om stoppris skall gälla för , högst . Tidenkan förlängas, dock högst varje gång. öm ett stoppris är högreän vad som kan anses skäligt, kan det föreskrivas att priset skall sänkas (17 §). I19§ behandlas skyldigheten att förhandsanmäla prishöjningar. Be stämmelsen innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att det pris som tillämpades för leverans av en vara eller tjänst den dag som anges i föreskriften inte får höjas utan tillstånd, förrän efter det att anmälan gjorts. Tiden får bestäm mas till högst en månad. Enligt22 § får regeringen föreskriva att den som gör en viss utfästelse till Prop.1989/90:114 den myndighet som regeringen bestämmer inte får frångå en sådan utfäs- Bilaga 2 telse utan tillstånd. Enligt34 § får regeringen föreskriva att den som hyr ut en bostadslägenhet eller enlokal inte utan tillstånd får ta ut en högre hyra än som tillämpades en vissangiven dag. En föreskrift om stopphyra skall avse hyran för , . Fömtomstraffbestämmelser (39 45 §§) innehåller lagen vissa stödbestämmelser tillde nämnda formema för prisreglering samt i övrigt vissa bestämmelser avseddaatt tillämpas i främst krigs- och krigsfarefallen. Prisregleringslagen(1989:978) gäller sedan den . Lagen ersatte allmännaprisregleringslagen (1956:236) som trädde i kraft . Den nugällande prisregleringslagen bygger i sina huvuddrag på den gamla lagen och formemaför prisreglering är desamma som . Den nya lagen omfattar dock tillskillnad från den gamla lagen även hyra av bostadslägenheter och lokaler.Allmänna prisregleringslagen var senast i tillämpning den 21december 1987-20 december 1988 (prop. 1987/88:28, FiU 3, rskr. Därefterhar inga föreskrifter om prisreglering tillämpats fram till den 8 febmari 1990. Regeringens beslut om pris- och hyresstopp Ibeslut den 8 febmari 1990 utfärdade regeringen förordningen (1990:23) omtillämpning av prisregleringslagen (1989:978). Genom beslutet föreskrevregeringen att de gmndläggande bestämmelsema om pris- och hyresreglering skalltillämpas från och med den 8 febmari 1990 till och med den 7 febmari1991. Förordningen bör fogas till protokollet som underbilaga 1. Samtidigtutfärdade regeringen förordningen (1990:24) om allmänt pris- och hyresstopp.Förordningen gäller till och med . Förordningen bör fogastill protokollet som underbilaga 2. Bestämmelsemaom prisstopp innebär att den som i näringsverksamhet säljer varor och utförtjänster inte utan tillstånd får överskrida det pris (stoppris) som tillämpadesför leverans av varan eller utförande av tjänsten den 7 febmari 1990(prisstoppsdagen). Bestämmelsemaom prisstopp omfattar - fömtom prissättningen i privat näringsverksamhet ävenalla avgifter hos staten samt de viktigaste avgiftema hos kommunema, såsomavgifter för el, gas, vatten, fjärrvärme, sophämtning och sotning.Prisregleringslagen och därmed förordningens bestämmelser om prisstoppomfattar däremot inte kommunala avgifter som tas ut med stöd av hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) eller socialtjänstlagen (1980:620), såsom t.ex.patientavgifter i sjukvården eller barnomsorgsavgifter. Omden som säljer en vara eller utför en tjänst före prisstoppsdagen har träffatavtal med prisjusteringsklausul, skall stoppriset vara det avtalade gmndpriset med det tilläggeller avdrag som enligt avtalet gäller för tiden tilloch med prisstoppsdagen och som den dagen var allmänt känt. Stopprisetfår överskridas efter tillstånd av statens pris- och konkur- 20 rensverk omdet finns synnerliga skäl. Vid prövningen skall särskilt beak- tasom sysselsättningen inom företaget kan väntas minska väsentligt, eller Prop.1989/90:114 om fara föreligger att företaget kan tillhandahållavaran eller Bilaga 2 tjänsten, ifall tillstånd inte lämnas. Förstatliga myndigheter och kommuner skall särskiU beaktas om möjlighetema attupprätthålla i lag eller författning föreskriven verksamhet väsentligtförsvåras, ifall tillstånd inte lämnas. Stopprisernapå importerade varor får utan särskiU tillstånd överskridas med det merbeloppsom följer av prisförändringar i utlandet eller av ändrade växelkurser sominträffat efter prisstoppsdagen. Stopprisema för varor som berörs av ändradebestämmelser om mervärdeskatt, energiskatt och kilometerskatt (se SFS1989:1027, 1028 och 1030) får överskridas på motsvarande sätt utan särskilttillstånd. Bestämmelsemaom hyresstopp innebär att en hyresvärd för en bostadslägenhet eller en lokalsom hyrs ut i näringsverksamhet inte utan tillstånd får ta ut en högre hyra änden som tillämpades den 7 febmari 1990 (stopphyra). Möjlighetema att ta ut enhögre hyra i enlighet med bestämmelser i 12 kap. jordabalken (hyreslagen) ochi hyresförhandlingslagen (1978:304) begränsas därmed hyresstoppgäller. Stopphyrangäller även om en högre hyra bestämts innan hyresstoppet trädde i kraft menännu inte böijat tillämpas. För flertalet allmännyttiga bostadsföretag gmndasstopphyran på avtal som beaktar beräknade allmänna kostnadsstegringar underhela . För andra allmännyttiga bostadsföretag och flertalet enskildafastighetsägare har dock ännu inte några hyresändringar på gmnd av allmännakostnadsstegringar bestämts eller böriat tillämpats. Stopphyran får i dessafall utan särskiU tillstånd överskridas enligt en schablonregel. En fömtsättningför att schablonregeln skall kunna tillämpas är dock att minst motsvarandehyreshöjning avtalats eller beslutats av hyresnämnd. Schablonregelninnebär att stopphyran får överskridas med ett belopp som motsvarar 0,5procentenheter från tidpunkten för den nya hyrans tillämpning tillårets slut. Om ny hyra t. ex. skall tillämpas fr. o. m. den fårsåledes stopphyran från denna tidpunkt överskridas med 4,. Hyranför lokaler kan i vissa fall vara rörlig, vanligen genom anknytning till ettindex. I dessa fall innebär hyresstoppet att indexuppräkningen i principavbryts för tid efter den 7 febmari 1990. I stället får stopphyran generelltöverskridas under fömtsättningatt den avtalade indexhöjningen skulle leda till en hyreshöjning som motsvarareller är större än vad som följer av schablonregeln. Om indexuppräkningen ärgenomförd för febmari månad, ger schablonregeln utrymme för att överskridastopphyran med sammanlagt fr. o. m. . Utöverschablon reglema får stopphyran utan särskilt tillstånd överskri das med ett belopp som svarar mot beslutade ändringar av fastighetsskatt, mervärdeskatt och energiskatt samt räntebidrag som har inträtt eller inträder (se SFS 1989:1019, 1027, 1028 samt 1055 1057). Överskridandet kan ske om minst motsvarande hyreshöjning följer av avtal eller beslut av hyresnämnd. för ett sådantöverskridande är dock att fastighetsägaren håller handlingar Prop.1989/90:114 som visar gmndema för överskridandet tillgängliga för statens pris-och Bilaga 2 konkurrensverk. Eftersom hyroma i den privata sektom inte ärkostnads-relaterade, bör i dessa fall godtas en redovisning av denförhandlingsöverenskommelse som ligger till gmnd för motsvarande hyreshöjningi det allmännyttiga bostadsföretaget på orten. Stopphyranfår även överskridas efter tillstånd av statens pris- och konkurrensverk, om enhyreshöjning som bestämts för kommande tid avser en tidsperiod om högst ett åroch fastighetsägaren lider allvariig ekonomisk skada ifall tillstånd intelämnas. Tillstånd kan komma i fråga bl. a. om hyrorna i ett allmännyttigtbostadsföretag behöver höjas på gmnd av att kostnadstäckande hyror inte kan tasut för nyproducerade eller ombyggda bostäder. Tillstånd bör också kunna bli aktuelltom överenskommelse träffats före hyresstoppet exempelvis om omfattande investeringari ett kabeltevenät eller, såvitt avser större bostadsbestånd, om kompletteringav utmstningen i enskilda lägenheter (tillval) eller s.k. hyresgäststyrt underhåll.Tillstånd kan i vissa fall också bli aktuellt om en lägenhet, för vilken detfanns en bestämd hyra den 7 febmari 1990, förändras i avsevärd omfattning. Enannan gmnd för tillstånd att överskrida stopphyran är enligt 14§ 2 st.förordningen (1990:24) om allmänt pris-och hyresstopp om det finns synnerligaskäl. Ett fall som skulle kunna bli aktuellt för prövning enligt dennabestämmelse är om hyran är avtalad än , t. ex. om hyranavser en lokal och är rörlig. Lägenheterför vilka det inte fanns en bestämd hyra den 7 febmari 1990, t.ex. på gmnd avatt byggnadsarbeten då pågick, omfattas inte av hyresstoppet. Inte helleromfattas förstagångshyror av stoppet. Det betyder bl. a. att hyresstoppet integäller nyproducerade lägenheter. Regeringenhar, som framgår av förordning (1990:24) om allmänt pris-och hyresstopp,uppdragit åt statens pris- och konkurrensverk att administreraprisregleringen. För att verkets ordinarie verksamhet skall påverkas så litetsom möjligt har ett särskilt prisregleringskontor inrättats hos verket föradministrationen av prisregleringen. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna förordningen (1990:23) om tillämpning av prisregleringslagen(1989:978). om tillämpning av prisregleringslagen (1989:978); utfärdadden 8 febmari 1990. Regeringenföreskriver att följande bestämmelser i prisregleringslagen (1989:978) skall rillämpas: 13 § om högstpris, 14§ om stoppris, 19 § om utgångspris och 22 § om utfästelsepris, såvitt avser varor och tjänster som tillhandahålls i närings verksamhet, 13 § om högstpris, 14§ om stoppris och 19 § om utgångspris, såvitt avser delssådana avgifter som tas ut i annan verksamhet hos staten än näringsverksamhet, delssådana avgifter som tas ut i annan verksamhet hos kommunema än näringsverksamhetenligt föreskrifter i - lagen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar, - renhållningslagen (1979:596), - lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem, - räddningstjänstlagen (1986:1102), - (1987:10), 34§ om stopphyra, såvitt avser hyror för bostadslägenheter och lokaler som tillhandahålls i näringsverksamhet. Närmarebestämmelser om pris- och hyresstopp fmns i förordningen (1990:24) om allmäntpris- och hyresstopp. Utkom från trycket den 12februari 1990 Denna förordning träder ikraft dagen efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom fråntrycket i och gäller till och med den 7 febmari1991. Den tillämpas dock för tid från och med den 8 febmari 1990. T-,.. j . om allmänt pris- och hyresstopp; utfärdadden 8 febmari 1990. Regeringen föreskriver följande.