prop · GD0374 · 1989-12-31 00:00:00 — Vadgäller de indirekta skattema bör reformen i enlighet med kommitténs förslaggälla fr.o.m. och omfatta inte bara nya beslut utan ävenäldre beslut som inte blivit slutligt avgjorda. 17 Ekonomiska och administrativa konsekvenser 17.1 Det nya förfarandet för taxering och omprövning m. m. Skatteförenklingskommitténhar i sitt slutbetänkande redovisat beräkningar av behovet av resurstillskottinom skatteförvaltningen och ett räkneexempel som belyser vilka besparingarsom kan göras inom domstolsväsendet. Detnya taxeringsförfarandet innebär att den nuvarande ordningen med friståendetaxeringsnämnder och viss lekmannagranskning av deklarationer upphör. Dettamedför att del krävs ökade resurser inom skatteförvaltningen fördeklarationsgranskning och för den nya beslutsorganisation som måste skapas.Vidare krävs resurstillskott för arbetet med omprövning av taxeringsbeslut. Åandra sidan minskar behovet av resurser för processverksamhet, med början någontid efter genomförandet, eftersom den i vart fall antalsmässigt övervägandedelen av de fall där det förs process kommer att kunna hanteras inomramen för omprövningsförfarandet. Kommittén beräknar netlolillskottet till 220årsarbetskrafter handläggande personal. Det fömtsätts därvid att en del av denkontorspersonal vars arbetsuppgifter faller bort genom det nya förfarandet kanföras över till handläggande arbetsuppgifter. Kommittén beräknar kostnaden förlekmannamedverkan i skattenämndema till 25 milj. kr. Beträffandedomstolsväsendet utmynnar det räkneexempel som skatte förenklingskommittén redovisar i en besparing på 27 milj. kr. vid länsrättema och 5 milj. kr. Kommittén fram håller att beräkningama är mycket osäkra och att besparingen inte kan tas hem förrän efter genomförandet. Underden fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet har RSV redo- Prop.1989/90:74 visat nya beräkningar vad gäller behovet av personaltillskott.Enligt verket Bilaga 4 behöver skatteförvaltningen tillföras 401årsarbetskrafter handläggande personal netto krävs emellertid ett större tillskottän så. Skälet till detta är att överföringen av resurser frånprocessverksåmheten, och besparingar på grund av vissa rationaliseringar somtagits med i beräkningen, kan ske först någon tid efter genomförandet. 1likhet med skatteförenklingskommittén beräknar RSV kostnadema förlekmannamedverkan i skattenämnderna till 25 milj. kr. Hämtöver räknarverket med en kostnad på 5 milj. kr. för arvoden till ordförandena ochvice ordförandena i dessa nämnder. Utifrånden nya beräkningen av personalbehovet har RSV beräknat me-delsbehovel för atttäcka de direkta lönekostnaderna inkl. lönekostnadspålägg samt lokalkostnaderoch andra löpande förvaltningskostnader. Vidare har verket beräknat de årligakostnaderna för den ADBulrustning som behöver anskaffas och vissaengångsutgifter för anskaffning av inventarier, utbildning m.m. För budgetåret1990/91 medför reformen enligt RSV:s beräkningar ett medelsbehov på 112,7 milj.kr. utöver nuvarande anslag till skatteförvaltningen. Jagkonstaterar att RSV:s beräkning av personalbehovet skiljer sig avsevärt frånden beräkning som skatteförenklingskommittén gjort. I fråga omdeklarationsgranskningen förklaras skillnaden främst av att kommittén harutgått från en förlängning av granskningsperioden i det nya förfarandet ochfrån att resurser skall kunna omdisponeras från den nuvarande hanteringen avförtidsålerbetalning av skatt. Vidarekom nämnas att RSV har beräknat resurser för att ersätta den handledning ochandrahandsgranskning av deklarationer m. m. som ordförandena i taxeringsnämndi dag svarar för (37 årsarbetskrafter) och att verket räknar med ett någotstörre resursbehov för beslutsorganisationen än vad kommittén gjort (85årsarbetskrafter i stället för 65). Föregen del får jag anföra följande. När det gäller granskningsorganisationenvill jag erinra om all mitt förslag i fråga om laxeringsperioden innebär attvissa typer av beslut bör vara fattade före utgången av oktober månad. Helataxeringsperioden, som går ut , kan därför inte utnyttjas förgranskningsarbetet. Jag utgår vidare från att rutiner för tidigare utskick avskattsedlar, som skulle göra det möjligt att slippa en stor del avförtidsåterbetalningarna, i vart fall inte kommer att kunna införas i näraanslutning till det nya taxeringsförfarandet. Det arbete som utförs avordförandena i taxeringsnämnd vid sidan om själva ordförandeskapet bör beaktasvid resursberäkningen på det sätt som verket har föreslagit. Närdet sedan gäller beslutsorganisationen konstaterar jag att det är svårt all mednågorlunda säkerhet bedöma resursåtgången. Jag anser emellertid att det saknasskäl att gå ifrån den beräkning som kommittén har gjort. 25 1989/90. Ersättning till en ledamoti skattenämnd bör utgå enligt samma principer Prop. 1989/90:74 som gäller beträffande ledamot i taxeringsnämnd. Det innebär bl. a. att Bilaga 4ersättningen betalas av den landstingskommun eller kommun som har utsettledamoten. Rekryteringenav nya handläggare till granskningsorganisationen bör med tanke påutbildningsbehovet i huvudsak ske omkring , vilket innebäratt detta tillskott av personal får fullt kostnadsmässigt genomslag budgetåret1990/91. Medutgångspunkt i det jag nu har sagt beräknar jag merkostnaden för personal etc.inom skatteförvaltningen för det nya taxeringsförfarandet till 97,5 milj. /91. Genomavvecklingen av den nuvarande taxeringsnämndsorganisationen sparas för statensdel ca 86 milj. kr. Avvecklingen kan dock ske först när arbetet med1990 års taxering är avslutat, vilket innebär att besparingen bara till en delkan tas hem /91. Regeringen utgår i sill förslag i åretsbudgetproposition i fråga om sjunde huvudtitelns förslagsanslag B 5. Kostnaderför årlig taxering m. m. från att belastningen på detta anslag på gmnd avinkomst- och förmögenhetstaxeringen minskar med 36 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Beträffandebesparingen hos länsrätter och kammarrätter till följd av minskat antalskattemål konstaterar jag att osäkerheten i bedömningen är lika stor somnär skatteförenklingskommittén gjorde sina beräkningar. Osäkerheten gällerdels i vilken utsträckning det totala antalet skattemål kan minskas genomomprövningsförfarandet och dels hur återstående mål kommer atl fördela sigmellan relativt enkla och mera komplicerade fall. Som har framgått av minredogörelse tidigare kommer länsrätterna också atl tillföras vissa nyamållyper. Del gäller bl. a. prövning av skattemyndigheternas beslut i frågorom anstånd. Jag anser emellertid att det räkneexempel som kommittén redovisatbör kunna tjäna som vägledning vid framtida budgetprövning i fråga omdomstolarna. Besparingen kan tas ut successivt och bör få full effekt fr. o. /94. bör i sina anslagsframställningar nogaanalysera och belysa utvecklingen vad gäller effekterna av reformen. Sammantagetgör jag bedömningen att reformen fr.o.m. /94 inte skall medföranågon merbelastning på statsbudgeten jämfört med nuvarande medelstilldelning. Församhället som helhet innebär reformen redan från början väsentliga fördelar.Möjligheten all på ett smidigt sätt, utan onödiga formaliteter, få ett beslutomprövat av skattemyndigheterna efter utgången avtaxeringsåret innebär betydligt bättre service än och minskadekostnader för de skattskyldiga. Jagvill i det här sammanhanget också erinra om att kommunsektorns kostnader förlekmannamedverkan i taxeringsarbetet genom reformen minskar med ca 15 milj. kr.per år. 17.2 En skattemyndighet i varje län Prop. Bilaga 4 EnligtRSV leder inrättandet av en gemensam myndighet tiU bättre fömtsättningar förett effektivt resursutnyttjande. Det ökar också fömtsättningama för attgenomföra den integrering och decentralisering som verket föreslår. När den nyaorganisationen är fullt utbyggd och intrimmad kan den enligt verkels bedömningdrivas till lägre kostnad än dagens organisation. Inrättandetav en gemensam myndighet är i sig inte förenat med några störregenomförandekostnader. Skälet till det är att genomförandet kan samordnastidsmässigt med andra reformer. a. gäller att en omarbetning av blanketterm. m. under alla förhållanden måste göras på gmnd av de genomgripandemateriella reformer på skatteområdet som jag kommer all lägga framförslag till och på gmnd av det nya taxeringsförfarandet. Kostnadema fördennna omarbetning påverkas inte nämnvärt av att myndighetsbeleckningamasamtidigt ändras. Jaghar redan gjort klart att jag i huvudsak också ställer mig bakom RSV:s förslagtill omstmkturering och decentralisering av verksamheten i länen (jfr avsnitt4.1). "Ävenjagt gör bedömningen att en ny organisation, fullt genomförd, skall leda tilllägre kostnader för skatteadministrationen än . För /91utgår jag från att arbetet med att förbereda den nya organisationen inteorsakar större merkostnader än att de ryms inom den medelsram förskatteförvaltningen som regeringen föreslagit budgetproposition. Vadgäller takten i genomförandet bör den knytas bl. a. till frågan om hur lokalbehovetska kunna ges en tillfredsställande lösning. Som jag sagt tidigare (jfr avsnitt4.1) bör denna fråga belysas ytterligare. För egen del anser jag attutgångspunkten för genomförandet skall vara att decentraliseringen ochomstmktureringen inte skall föranleda merkostnader som inte i allt väsentligtkan rymmas inom ordinarie medelsramar." 18 Upprättade lagförslag Prop. Bilaga4 I enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats 1. taxeringslag (1990:00), 2. lag (1990:00) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter, 3. lag (1990:00) om skatteavdrag ivissa fall från folkpension m. m., 4. lag (1990:00) om skatteavdragfrån sjukpenning m. m., 5. lag (1990:00) om skatteavdragfrån artistersättning m. m., 6. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 7. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt, 8. lag om ändring i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 9. lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 10. lag om ändring i lagen(1908:128 s. 1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, 11. lagom ändringilagen(1927:321)om utskiftningsskatt, 12. lagom ändringikommunalskattelagen(1928:370), 13. lagom ändringilagen(1933:395)om ersättningsskatt, 14. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 15. lag om ändring i lagen(1946:324) om skogsvårdsavgift, 16. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 17. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 18. lag om ändring i lagen(1951:442) om förhandsbesked i taxerings-frågor, 19. lag om ändring i lagen(1951:691) om viss lindring i skallskyldigheten för den som icke tillhörsvenska kyrkan, 20. lag om ändring i lagen(1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 21. lag om ändring i lagen(1954:40) om särskild fartygsfond, 22. lag om ändring iskogskontolagen (1954:142), 23. lag om ändring i lagen(1957:686) om taxeringsväsendet under krigsförhållanden m. m., 24. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 25. lag om ändring i lagen(1958:575) om avskrivning å vissa oljelagringsanläggningar, m. m., 26. lag om ändring i lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgmndande inkomst enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring, 27. lag om ändring i lagen(1960:63) om förlustavdrag, 28. lag om ändring i lagen(1962:392) om hustmtillägg och kommunaU bostadstillägg lill folkpension, 29. lag om ändring i lagen(1963:587) om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m., 30. lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. m., 31. lag om ändring i lagen(1967:96) om särskild nyanskaifningsfond, 3gg 10. lag om ändring ifolkbokföringslagen (1967:198), Prop. 11. lag om ändring i lagen(1967:531) om tryggande av pensionsutfäs- Bilaga 4 lelse m.m., 12. lag om ändring i lagen(1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning till fond föråteranskaffning av fastighet, 13. lag om ändring i lagen (1969:738)om rätt att vid inkomsttaxering erhålla avdrag för belopp som tillförtsStiftelsen , m.m., 14. lag om ändring ikupongskattelagen (1970:624), 15. lag om ändring iskaltebrottslagen (1971:69), 16. lag om ändring i lagen (1971:171)om särskilt uppskattningsvärde på fastighet, 17. lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 18. lag om ändring i vallagen(1972:620), 19. lagom ändringi lagen(1972:704)om kyrkofullmäktigeval, 20. lag om ändring i datalagen(1973:289), 21. lag om ändring ibevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen, 22. lagom ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 23. lag om ändring ibokföringslagen (1976:125), 24. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 25. lag om ändring i lagen(1978:28) om försäkringsdomstolar, 26. lag om ändring i lagen(1978:401) om exportkredilslöd, 27. lag om ändring i lagen(1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, 28. lag om ändring i lagen(1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst, 29. lag om ändring ijordbmksbokföringslagen (1979:141), 30. lag om ändring ibötesverkställighetslagen (1979:189), 31. lagom ändring i lagen(1979:609)om allmän investeringsfond, 32. lag om ändring i lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv, 33. lag om ändring i lagen(1979:611) om upphovsmannakonto, 34. lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), 35. lag om ändring i lagen(1979:1155) om insamling av uppgifter för och statlig planering, 36. lag om ändring i lagen(1980:456) om insättning på tillfälligt vinst-konto, 37. lag om ändring i lagen(1980:865) mot skatteflykt, 38. lag om ändring i lagen(1981:296) om eldsvådefonder, 39. lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 40. lag om ändring i lagen (1982:2)om uppfinnarkonto, 41. lag om ändring i lagen(1982:221) med särskilda bestämmelser angående del kommunala skatteunderlaget,m. 42. lag om ändring i lagen(1982:423) om allmän löneavgift, 43. lag om ändring i lagen(1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, 66. lagom ändringi lagen (1982:1185)om inbetalning på särskilt inve- Prop. 1989/90:74 steringskonto. 67. lag om ändring i lagen(1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift, 68. lag om ändring i lagen(1983:1086) om vinstdelningsskatl, 69. lag om ändring i lagen(1984:533) om arbelsslällenummer m. m., 70. lag om ändring i lagen(1984:947) om beskattning av ufländska forskare vid tillfälligt arbete iSverige, 71. lag om ändring i lagen(1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 72. lag om ändring i lagen(1984:1090) om inbetalning på förnyelsekonto, 73. lagom ändringiutsökningsregisteriagen (1986:617), 74. lag om ändring i lagen(1987:560) om skatteuljämningsavgift, 75. lagom ändring i lagen(1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift, 76. lagom ändringilagen(1987:773)om fritidsbåtsregister, 77. lagom ändringitullagen(1987:1065), 78. lag om ändring iförsamlingslagen (1988:180), 79. lag om ändring ikyrkofondslagen (1988:182), 80. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1988:327), 81. lag om ändring i lagen(1988:491) om skatteutjämingsbidrag, 82. lag om ändring i lagen(1989:346) om särskild vinstskatt, 83. lag om ändring i lagen(1989:471) om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten, 84. lag om ändring i lagen(1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m. m., 85. lagom ändring i lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Förslagen under punkterna 37, 39 - 42, 44,45, 47 och 52 har upprättats i samråd med chefen förjustitiedepartementet. Förslagenunder punkterna 9, 26, 28 och 61 har upprättats i samråd med chefen försocialdepartementet. Förslagenunder punktema 46, 69, 78 och 79 har upprättats i samråd med chefen förcivildepartementet. Förslagetunder punkt 15 har upprättats i samråd med chefen för jordbmksdepartementel. Förslagetunder punkt 76 har upprättats i samråd med chefen för . Lagrådetsyttrande har inte inhämtats beträffande de under 10 85 angivna lagförslagen.Dessa förslag avser i huvudsak konsekvensändringar till de lagförslag somlagrådet har yttrat sig över och är enligt min mening av sådan beskaffenhet attlagrådets hörande skulle sakna betydelse. 19 Författningskommentarer Prop. Bilaga4 1 förhållande till de av lagrådet granskade förslagen har justeringar av främstredaktionell art gjorts i vissa av förslagen. Isomliga lagförslag föreslås att bestämmelserna skall träda i kraft den 30 men tillämpasförst från en senare tidpunkt. Detta motiveras av de ikraftträdandebestämmelser som jag föreslagit i de överlämnade Paragrafenhar utformats i enlighet med vad lagrådet har föreslagit i sitt yttrande. Iförsta stycket bestäms begreppet taxering. Taxering är fastställelse avunderlaget för att ta ut de skatter och den avgift som räknas upp i stycket.Två direkta skatter omfattas inte av NTL:s reglering, nämligen sjömansskattenoch kupongskatten. Förfarandet för de indirekta skatterna ochfastighetstaxeringsförfarandet står också utanför. Även genom t. ex. beslutenligt lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumuleradinkomst samt beslut om avräkning av utländsk skatt och om fömtsättningar förskattereduktion enligt 2§ 4 mom. UBL bestäms underlaget för att ta ut skatt.Sådana beslut är således taxeringsbeslut. Avandra stycket framgår att lagen gäller även vid handläggning av ärenden omsärskilda avgifter, dvs. skattetillägg och förseningsavgifter, om inte annatframgår av 5 kap. Detta innebär bl. a. att de frister för beslut och omprövningsom finns i 4 kap. också gäller för särskilda avgifter med de begränsningar somföljer av bestämmelsema i 5 kap. Somframgår av tredje stycket innehåller lagen bestämmelser som skall gälla vidhandläggning av mål om taxering och särskilda avgifter i domstol.Bestämmelserna om handläggningen vid domstol finns i 6 kap. Förfarandereglemai NTL omfattar också lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift (se 1 § förstastycket 7). Vad som sägs om skatt och skattskyldig i NTL gäller ävenskogsvårdsavgift och den som är skyldig att betala sådan avgift. Iparagrafen hänvisas generellt till de bestämningar som finns i KL och bilaga 4 SIL. Detta innebär att bl. a. begrepp som taxeringsår (3 § KL) ochhemortskommun (66§ KL, 14§ 1 mom. SIL) har samma innebörd i NTL, KL och SIL. Bestämmelsernaom deklarations- och uppgiftsplikt bildar en särskild lag, lagen omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter (LSK). Paragrafenhar utformats i enlighet med vad lagrådet har föreslagit i sitt Bestämmelsernai första och andra styckena motsvarar I8§ första stycket GTL. Dessutom angesatt varje skattemyndighet har ett eller flera skattekontor. Vid varjeskattekontor finns en skallenämnd. Ett skattekontor kan vara lokalt eller länsgemensamt(se avsnitt 4.1). Tredjestycket kan sägas motsvara I8§ andra stycket GTL. RSV har samma befogenhet somskattemyndigheten har enligt 3 kap. RSV kan således förelägga den skattskyldigeatt lämna de ytterligare upplysningar eller förete de kontrakt, kontoutdragm.m. som behövs för kontroll av deklarationen, göra s. k. laxeringsbesök,besluta om taxeringsrevision samt ta del av uppgifter enligt 3 kap. 15 och16§§. Utövar RSV sin beslutanderätt tar verket över den befogenhet som annarstillkommer skattemyndighet vad gäller just den åtgärd verket beslutat om. Detblir således aldrig någon kollision mellan skattemyndighets och RSV:sbefogenhet. Iparagrafen regleras beslutsbehörighetens fördelning mellan skattemyndigheter. Enligtförsta stycket skall beslut i taxeringsärende fattas av skattemyndigheten idet län där den skattskyldiges hemortskommun för taxeringsåret är belägen.Innebörden av begreppet hemortskommun anges i 66 § KL och 14 § 1 mom. Medorden "beslut i taxeringsärende" avses - förutom taxeringsbeslut -även beslut om taxeringsrevision och om föreläggande av vite. Av 1 kap. 1 §andra stycket följer att bestämmelsen även avser beslut om skattetillägg ochförseningsavgift. Andrastycket kan sägas motsvara 4§ fjärde stycket GTL. Bestämmelsen i tredjestycket har behandlats i avsnitt 5.3. Innebörden är att beslutsbehörigheten kan flyttas mellan två skattemyndigheter. För att en sådan överflyttning skall få göras krävs att den skattemyndighet som är behörig enligt bestämmelserna i första stycket uppdrar åt en annan skattemyndighet all fatta beslut. Uppdraget fömtsätter att den andra skal- 392 temyndigheten samtyckeroch att överflyttningen kan ske utan avsevärd Prop. 1989/90:74 olägenhetför den skattskyldige. Uppdraget får avse ett visst ärende eller en Bilaga4 viss grupp av ärenden. Bestämmelsen bör ses i sammanhang med 6 kap. 16§förstastycket. Omen skattemyndighet anser att den skattskyldige felaktigt taxerats i länet ochdärför undanröjer taxeringsbeslutet, krävs för att myndigheten skall kunnafatta ett beslut om taxering i annat län att beslutsbehörigheten överförts tillmyndigheten. En sådan överföring av beslutsbehörigheten kan inte anses medföraavsevärd olägenhet för den skatlskyldige. Bestämmelsenbehandlas i avsnitt 4.2. Som framgår av 1 § andra stycket skall det finnas enskallenämnd vid varje skattekontor. Vid de större skattekontoren är detnödvändigt att dela in skattenämnden i avdelningar. Regeringen, eller denmyndighet som regeringen bestämmer, beslutar om sådan avdelningsindelning. Jagdelar lagrådets uppfattning att det av lagtexten bör framgå att för avdelninggäller bestämmelserna om skattenämnd. Varje avdelning beslutar således iskattemyndighetens namn. Iförevarande paragraf behandlas beslutsbehörighetens fördelning inomskattemyndigheten mellan tjänstemän och skattenämnd. Bestämmelsen kommenteras iavsnitt 5.2. Del är den enskilde tjänstemannen som prövar om de i lagen angivnafömtsättningama för att ärendet skall avgöras i nämnden föreligger. Ettgmndläggande beslut om årlig taxering kan fattas av tjänstemannen själv om detinte innefattar en skälighets- eller bedömningsfråga av väsentlig ekonomiskbetydelse för den skattskyldige eller beslutet av någon annan särskildanledning bör fattas i nämnd. Ettärende som avser omprövning av en tvistig fråga och där nämnden inte tidigareprövat de omständigheter och bevis som den skattskyldige åberopar, skallavgöras i nämnden (punkt 1). Finner tjänstemannen att de yrkanden denskattskyldige framställer i en begäran om omprövning kan godtas behöver nämndensåledes normalt inte kopplas in om inte punkt 2 eller 3 är tillämplig.Bestämmelsen möjliggör också för tjänsteman att fatta beslut när frågan i ochför sig är tvistig eller rör en skälighets- eller bedömningsfråga men nämndenredan tagit ställning till de omständigheter och bevis som den skattskyldigeåberopar. Den tidigare prövningen måste ha skett pä samma underlag. Haromständigheter eller bevis tillkommit som nämnden inte tagit ställning lill skalläven ell andra beslut som innebär all den skattskyldige inte får fullt bifallfattas i nämnd. Detskall finnas en ordförande för varje avdelning om nämnden är avdel- tJtiaga4 ningsindelad. En vice ordförande är däremot inte knuten lill en vissavdelning. Därigenom skapas en flexibel organisation där en vice ordförandekan tjänstgöra vid den avdelning där det behövs. inrådan har förevarande paragraf placerats före den bestämmelse sombehandlar skattenämndens beslutförhet. Bestämmelseni första stycket har kommenterats i avsnitt 4.3.2. Såväl ordföranden som viceordföranden skall vara tjänstemän vid skattemyndighet. Detkan i undantagsfall vara motiverat att chefen för skattemyndigheten lar överordförandeskapet i skattenämnden vid behandlingen av ett enstaka ärende,vilket bestämmelsen i andra stycket möjliggör. Det kan vara behandling av ettärende som är särskilt betydelsefullt, t. ex. för att det är ett pilotfall i enviktig fråga. Dettredje stycket har kommenterats i avsnitt 4.3.1. Enligtriksdagens principbeslut skall fem lekmän kallas till varje sammanträde medskattenämnden (avsnitt 4.3.3). Paragrafen föreskriver atl inte fler änordföranden eller vice ordföranden och fem övriga ledamöter får delta ibehandlingen av ett ärende och att nämnden är beslutför när ordföranden ellervice ordföranden och fyra övriga ledamöter är närvarande.