prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Länsstyrelseni påpekar alt en väl fungerande gymnasieskola är avfundamental betydelse för utvecklingen i Inlandet och därför måste nyasamverkansformer mellan gymnasieskolan, Komvux och AMU prövas. Statskontoretdelar synpunkter om att en bättre samordning måste komma tillstånd. Statskontoret pekar särskilt på önskvärdheten atl bättre samordna denyrkesinriktade utbildningen och de möjligheter till överblick ochplaneringssamverkan som länsförvaltningsreformen öppnar. Skellefteåkommun stödjer speciellt förslaget om all gymnasieelever i Inlandet skall gesstörre möjligheter till studier på hemorten. kommun anser att varjekommun bör ges möjlighet att själv inrälta gymnasieskolor, vilket skulleinnebära en stor ekonomisk utjämning för föräldrar med bam som måstestudera på annan ort. 1 fråga om gymnasieskolan påpekar kommun att endecentralisering av yrkesinriktade linjer inte är möjlig varken ur ekonomiskeller ur kvalitetssynpunkt. i län och kommun delarkommitténs uppfattning om behovet av samverkan och sambmk mellangymnasieskolan, Komvux och arbetsmarknadsutbildningen. Bergslagsdelegalionenföreslår ett fortsatt arbete över kommun- och länsgränser för all nåkoncentration, sambmk och samverkan mellan gymnasieregioner och mellan dem ochandra skolformer. TCObetonar att personalutbildningen har en stor och växande betydelse.Arbetsgivarens ansvar för personalutbildning måste enligt TCO göras tydligt ochleda till planering och åtgärder. TCO anser all staten måste som komplement ochstimulans skaffa sig instmment för att påverka nivå, innehåll i och fördelningav personalutbildningen. TCO konstaterar all kommittén ser personalutbildningensom ett allt viktigare medel i kompetensförsörjningen men avstår tyvärr frånatt utveckla sin syn på detta ulan hänvisar istället till en aviserad utredningom kompetensutveckling i arbetslivet. TCO vill kraftigt understryka betydelsenav atl detta utredningsarbete inleds. Mönsteråskommun ansluter sig till kommitténs uppfattning att en målmedveten utbyggnadav vuxenutbildning och lokal högskoleutbildning är viktig för att stödja detlokala näringslivet och öka kommunens möjlighe- Prop. 1989/90:76 ter att förändra det negativa läget pä ulbildningsfronlen. FolkrörelserådetHela ska leva och påpekar att vi inte får bortse från deutbildningsmöjligheter vi redan har. Folkhögskolor och lanlbmksskolor måste,enligt , få ett ökat stöd i de områden där de utgör de endaulbildningsinstilulionema. Även regel-systement som omgärdar dessa skolformerbör ses över så att utbildningen kan diversifieras. Glesbygdsdelegationen anseratt kommittén är mycket vag i sin uppfattning om folkhögskoloma och konstateraratl inget sägs om lanlbmks-/lanthushållsskoloma. Det är delegationensuppfattning att folkhögskoloma kan få en alldeles speciell roll ilandsbygdsutvecklingen på gmnd av sina lägen, friheten i inriktning, traditionav samhällsengagemang m. m. Den nyinrättade naturbmkslinjen vid lantbmksskolomamåste enligt delegationen vidareutvecklas och den bör döpas om till landsbygdslinjen.Lanthushållsskoloma bör enligt delegationen reformeras och utvecklas tillkunskaps- och utbildningscentra för frågor om hälsa, kost o. dyl. Delegationenanser atl det är bra all idén om alt reducera studie-skulder vid bosättning iglesbygd aktualiseras. pekar på den vuxenutbildningskompetens och delokal- och utmstningsresurser som folkhögskolan representerar.Utbildningsmäsiiigt har enligt i helafolkbildningen, speciellt folkhögskolor och studieförbund, en avgörande roll. 1samband med kampanjen har denna rolltydliggjorts. Folkhögskolan kan vara motor och replipunkt i en lokal ochregional utveckling och med folkbildningens koppling till organisationer ochföreningar av alla slag ges en förankring som är särskilt viktig. kommunpåpekar alt det också är nödvändigt att framhålla folkrörelsemas ochstudieförbundens liksom folkhögskolomas viktiga roll som utbildare ochkulturförmedlare. Den är av någon anledning förbisedd i avsnittet om utbildningi kommitténs betänkande. Länsstyrelseni anser "att utbildningen måste komma nära människoma förall bli utnyttjad, alt gmndskolan kan fortleva även i områden med litetelevunderlag, att alla möjligheter som står lill buds för att säkrautbildningsmöjligheter inom gymnasieskolan i glesbygd måste tas till vara,att det är positivt med en mångfald av utbildningsanordnare inom t.ex. vuxenutbildningen men att det är viktigt med en utökad samverkan inom helautbildningssystemet. Enligt mening är det myckel viktigt attdessa påpekanden blir vägledande för arbetet inom utbildningsseklom. "Enligt bör samhället på ell aktivt sätt stödja de ambitioner somkan finnas atl från det privata näringslivets sida utveckla FoU-verksamhetutanför de stora universilelsortema. Föratt en hög utbildningsstandard med rationellt resursutnyttjande ska kunnaåstadkommas är enligt , ett samarbete över kommun- ochlänsgränser en absolut nödvändighet. De konstlade hinder, som finns inbyggda inuvarande besluts- och resurstilldelningssystem, måste därför bort. Kommunenpåjjekar att () är en modell för attsammanhållet sprida nya idéer och kunskaper föratt öppna "det slutna Bergslagen". Kommunen anser atl del är viktigt,Prop. 1989/90:76 att BTH även fortsättningsvis hålls samman. Detta förstärkereffektema av Bilaga 2 de utökade resurser, som regionalpoliliska kommitténföreslår till högskolorna i , /och /Sandviken.Bergslagsdelegationen föreslår att nätverkskoncept motsvarande det somutvecklas inom ramen för även utvecklas inomaffärsutvecklings- och kulturområdet. Ipågående arbeten med omprövning av gymnasieskolans studievägar i syfte att göralinjema färre och mera likvärdiga är det också enligt Gädiva-re kommunnödvändigt alt anpassa de s. k. delningstalen så att även små kommuner får enreell möjlighet att erbjuda ett för näringslivets utveckling tillräckligt ochför elever valvärda altemativ på hemorten. Kramforskommun instämmer i kommitténs uttalande om nödvändigheten av all kommunema äroffensiva i sin utbildningsplanering så atl de satsningar som görs påutbildningssidan också kompletterar näringslivels satsningar.Utbildningsplaneringen måste sålunda bli ett led i kommunensnäringslivsplanering. påpekar alt vuxenutbildningen utgören myckel viktig del av Bergslagens utbildningsutbud. Kommunen framhållervikten av alt Komvux ges ökade resurser främst i de mindre bmksortema därvuxenutbildningen ofta utgör del enda altemativet till vidareutbildning ochkompletteringsutbildning av arbetskraft som frislälles genom stmkturomvandlingoch förelagsnedläggningar. Kommunen menar att människoma i de typiskabmksortema ofta har låg formell utbildningsnivå som utgör hinder för inträde pånya områden av arbetsmarknaden. i avstyrkerförslaget om att de Ökade utbildningsanslagen enbart skall knytas lill de avkommittén prioriterade landsdelama. För gäller atl hela länetmåste få del av salsningama. Prioriteringama kan, enligt ,lämpligen ske på länsnivå. CSNär positiv till förslaget om en förstärkning av vuxenutbildningen ochvuxenstudieslödel inom de prioriterade områdena. Resursema till det särskildavuxenstudieslödel är begränsade och en stor andel av de sökande kan intebeviljas stöd. I många av länen inom de prioriterade områdena är avslagsandelenbetydligt högre än i t.ex. storstadslänen. En annan fördelning av resursemamellan länen än den som görs måste till för all förbättra möjlighetemaför korttidsutbildade i dessa delar av landet att kunna finansiera sina studiermed särskilt vuxenstudiestöd. Landstingeti menar atl länsperspektiv är del enda meningsfulla i endiskussion om högskolorna som stödjepunkter till de regionalpolitisktprioriterade områdena. avvisar kommitténs tankar om all resurserlill högskoloma i eller /skulle tillgodosebehoven i inland. Kommunemai anser att "tillgängligheten till utbildning är mycket viktig för att förbättra möjligheter lill utbildning och utbildnings- tradition i området. Betydande insatser behövs för att bredda utbildnings- regionen. Tillgång till decentraliserad högre/specialiserad utbildning är nödvändig. Med hänsyn tifi bl.a. utbildningsituationen och stmkturen i vårt område fömtsätts även omfattande stöd till högskolans utveckling i 379 länetoch vår region. Det är angeläget att de pågående framgångsrika Prop.1989/90:76 utbildningsprojekten i samverkan inom vårt område ges möjlighetatt Bilaga 2 utvecklas vidare." Landstingeti påpekar att "investeringar i kompetenshöjandeinfrastmktur är antagligen de statliga insatser som har störstbetydelse för de regionala ulvecklingsfömlsällningama. Det är givetvis ingentillfällighet att våra stora tillväxtregioner alla ligger gmppe-rade kringlandels fem universitet. Också de regionala högskoloma har en utomordentligbetydelse genom all hålla kvar och locka lill sig sludieinrik-tad ungdom ochförsörja de omgivande arbetsmarknadema med kvalificerad arbetskraft. "Likaså kan "med glädje sluta upp bakom intentionema attytterligare vitalisera distans- och decenlaliserad utbildning på gymnasie- ochhögskolenivå och över huvud taget bygga upp ell mer finmaskigt nät av regionalakompetens- och kreativitetscentra. Härvid vill vi särskilt poängtera denutomordentligt stora betydelse U-centmm och för Vuxna harför ett län som Västemorrland". Fleraremissinstanser, bl. a. SSVH betonar vikten av utveckling av distansutbildning.Enligt SÖ är det angeläget att de insatser som görs av olikautbildningsanordnare för all utveckla distansulbildnigen samordnas. 1 fråga omdistansutbildning anser kommun att den åldersgräns som finns (25år) skall tas bort. .Bodens kommun anser att med hänsyn till Norrbottensstorlek bör en kraftig insats göras för att stärka resursema fördistansutbildning i länet. Det är enligt i bra atlkommittén föreslår utökade anslag lill breddad högskoleutbildning innefattandedistans- och decentraliserad utbildning. "bedömer attdistansutbildning är ett område som måste utvecklas betydligt mer för attutbildningsnivån i inlandet skall kunna höjas och då inte barahögskoleutbildning. Distansundervisning bör kunna utvecklas för gymnasieutbildning,vuxenutbildning, fort- och vidareutbildning samt kursverksamhet. Det bordefinnas möjligheter att stärka samarbetet mellan länet och , somhar betydande erfarenhet på området." HCK understryker viklen avvuxenutbildningens och distansstudiernas betydelse i de föreslagnaprioriterade landsdelama. Ett samarbete mellan gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen gynnar enligt handikappförbundet också människormed funktionsnedsättningar, om del finns resurser avsatta inomhandikappområdet. SÖtillstyrker kommitténs förslag att de tre prioriterade regionerna tillförs 60 milj. kr. vardera för anskaffning av utmstning. SÖ instämmer även med utredningen i alt det är angeläget att den utmstning som finns utnyttjas så effektivl som möjligt. Sambmk av utmstning mellan olika utbildningsanordnare bör därför äga mm i ökad utsträckning. AMU-styrel sen anser att del ekonomiska systemet måste förhindra parallella investe ringar och istället stimulera samverkan. Vill man ha samverkan skall man enligt styrelsen därför inte som kommittén föreslå utökat utmstningsanslag tiU någon utbildningsform. För att få ut effekterna av investeringar i utmst ning bör, enligt kommun, även anslag lill fortbildning kopplas till dessa. Eftersom arbetsmarknadsutbildningen ska komplettera det övriga utbud av utbildningar som finns inom en region är del enligt AfiS"naturligt 380 allarbetsmarknadsutbildningen är mer utbyggd i områden där andra ut- Prop.1989/90:76 bildningsformer, inte bara Komvux, är mindre väl utbyggda. Sambandetär Bilaga 2 dock inte helt är klart eftersom fördelningen av resurser lillarbetsmarknadsutbildningen sker efter arbetsmarknadssituationen i länen. 1praktiken innebär detta alt medelsfördelningen får en klart regionalpolitisktprofil. Det är en viktig utgångspunkt alt satsningar som görs påutbildningssidan kompletterar näringslivssatsningama. Inriktning ochdimensionering av yrkesutbildningen inom Komvux måste ske i verkligt samrådmed arbetsmarknadens parter och arbetsförmedlingen. Fömtsättningarna ökar föratt Komvux utbildningsutbud därigenom kommer att ge människoma en utbildningsom efterfrågas på arbetsmarknaden vilket positivt påverkar näringslivetsexpansionsmöj I igheter." Faslaforskningsresurser bör finnas i anslutning till regionala högskolor i de treprioriterade landsdelama för att utgöra en bas för profilerade FoU-miljöer. Kollektivalösningar på FoU-områdel behövs för att stimulera utvecklingsarbetet i små ochmedelstora företag i de prioriterade landsdelarna och mellanstädema. Faslaforskningsresurser, omfattande ca 250 milj. kr. i ett utbyggt skede, anslåstill fyra olika gmpper av högskoleenheter. En gmpp beslår av högskoloma iÖstersund och /Hämösand. För Bergslagen föreslås två gmpper, enbestående av högskoloma i /, / och SLUs enhet iGarpenberg saml en för högskoloma i , och /Västerås.För Sydöstra föreslås en gmpp bestående av högskolorna i , Kalmaroch /. Riktlinjema för samarbetet inom högskolegmpperna börutvecklas av särskilda organisationskommittéer. Statenbör utnyttja sina möjligheter som avtalspart för att lokaliserakollektivforskningsinslitut till de tre prioriterade landsdelarna. Ettbasfinansieringsstöd anslås till landsdelama om 50 milj. kr. per landsdel förutvecklingsarbete i kollektiv form. UHÅtillslyrker ett resurstillskott till forskningen för all möjliggöra en förstärkning av forskningsresurserna vid högskolor inom de av regionalpo liliska kommittén utpekade eftersatta geografiska områdena. UHÄ anser att medel för forskning ska tilldelas berörda högskolor direkt, efler veten skaplig beredning och förslag från de högskolor som föreslagits, och som ingår i regionala nätverk. UHÄ anser inte all det finns behov av någon ny formell regional organisation. UHÄ menar dock all en avgörande fömt sättning för atl salsningama, särskilt vad gäller forskning, ska bli fmktbara 381 är att dennautvecklingsprocess kan planeras noggrant och i ett långsiktigt Prop.1989/90:76 perspektiv, med utgångspunkt från den kompetens och deforskningsprofi- Bilaga 2 ler som finns vid de mindre och medelstorahögskoloma. EnligtUHÄ:s uppfattning är det inte realistiskt att räkna med en utlokalisering avnuvarande forskningsinstitut. UHÄ anser att erfarenheten visar att på orter medmindre högskolor där sådana institut finns utvecklas i regel ett fmktbartsamarbete mellan institutet och högskolenheten. UHÄ nämner som ettexempel, där högskolan har stor nytta av samarbetet medbyggforskningsinstitulet. Om en mindre högskola utvecklar en särskild profilför sin FoU-verksamhet med utgångspunki såväl i sin gmndutbildning som iregionala eller lokala behov, så kan detta, enligt UHÄ, i sin tur tänkas varaett bidragande motiv för att till orten lokalisera ett nyttkollektivforskningsinstitut. Ikommitténs belänkande påpekas hur liten andel av studentema som rekryteras tillforskamtbildning vid de mindre och medelstora högskolorna. UHÄ anser därförall det vid dessa högskolor bör inrättas fler långa linjer som ger behörighettill forskamtbildning. UHÄ menar atl ytterligare resurser för forskning ochandra FoU-ändamål till de mindre och medelstora högskoloma kan väntas ökarekryle:ringen lill forskamtbildning. EÄt/konstateraratt erfarenhetej- från och utlandet lyder på att existensen avforsknings- och utvecklingsarbete är betydelsefull för regioners långsiktigautveckling. Det är emellertid, enligt ERU, en brist i förslaget atl kommitténinte fördjupat sig i altemativa möjligheter, när det gäller att etableraforskningsverksamhet på orter som tidigare saknat sådan verksamhet. CERUManser alt den form som kommittén gett sina konkreta förslag vilar på felaktigaföreställningar om hur forskningskontakter fungerar och atl del allmänt saknas elldjup i den flitiga användningen av nätverksbegreppet. CERUM anser vidare att"forskning handlar om alt utveckla ny kunskap i ständigt skiftande nätverkav personer, där den enskilde forskarens förmåga och inriktningar ytterstbestämmer nätverkets stmktur. Atl föreskriva vilka högskolor som skallsamarbeta och använda etl kunskapsnätverkstänkande är oförenligt. Enangelägen utveckling av forskningen och utbildningen vid de mindre högskolomabör därför ske på ett sådant sätt alt de enskilda aktuella högskoloma gesresurser och frihet alt investera i nya kunskapsnätverk". NFRanser det viktigt att gmndutbildningen håller en hög kvalitet. Rådet instämmeri att det är väsentligt med en stark knylning mellan forskning och utbildning.Det är därför, enligt rådet, oroande att inte fler av lärama vid de regionala högskolomahar forskamtbildning. Rådet påpekar all det är angeläget alt dessa lärareskompetens höjs som man måste konstatera all de utgör en alltförbräcklig gmnd att bygga en forskningsverksamhet på. och statskontoretanser att antalet högskolor där fasta forskningsresurser ska byggas upp måstebegränsas så alt salsningama blir effektiva och verkningsfulla. Enligt MFRs uppfattningsaknas de gmndläggande fömtsättningama för ett genomförande av de aktuella förslagen avseende fasta forskningsresur ser för ett antal preciserade mindre och medelstora högskolor. MFR avstyrker kommitténs förslag då det saknas en analys av de konsekvenser 382 somförslaget medför i ett nationellt perspektiv. Rådet påpekar att det i Prop.1989/90:76 tidigare sammanhang tillstyrkt en förstärkning av de mindre ochmedelsto- Bilaga 2 ra högskolomas forskningsanknytning via särskilda medelfördelade av forskningsrådsnämnden. Ensvaghet i högskolomas utbud har enligt i varitbristen på forskningsverksamhet. Därför är det med stor tillfredsställelselandstinget noterar utredningens förslag att anslå föruppbyggnad av fasta forskningsresurser vid fyra gmpper av högskolor, samt atlkommittén uppmärksammat hur väl de geografiskt närbelägna högskoloma i /Hämösandoch kompletterar varandra. Detta skulle vara ell stort steg motförverkligandet av ett mellannorrländskl universitet, påpekar ./TAanseratt den prioritering av tio högskolor gmpperade i fyra gmpper, som utredningenredovisar som bas för arbetet, inte är tillräckligt analyserad och motiverad.Nämnden menar all en meningsfull utbyggnad på så många ställen kan bli dyrareän 250 milj. kr. Enligt nämnden är risken uppenbaratt man förlorar de verkligtlångsiktiga effektema av en satsning om man sprider resurser för tunt i syfte atlpå så många ställen som möjligt snabbi åstadkomma de mer kortsiktiga effektemaav ökade arbelsstillfallen etc. Möjlighetema att få de tänkta nätverken allfungera väl ulan någon central, stark nod är, enligt nämnden, sannolikt små.Nämnden anser atl innan dessa gmndläggande analyser gjorts kan inte volymen påde nödvändiga salsningama bedömas. En utbyggnad av de regionala högskolomasmöjligheter atl bedriva forskning är, enligt nämnden, nödvändig av flera skäloch denna utbyggnad måste börja eftersom den kommer att ta lång lid. NFRavstyrker förslaget atl ge vissa regionala högskolor fasta forskningsresurserinom naturvetenskap och teknik. Det finns ingen bas vid de regionala högskolomapå vilken en intemationellt slagkraftig forskning kan etableras. Rådet anserdel vore att dåligt utnyttja landels forskningsresurser om dessa skulleanvändas för utbyggnad av forskningen vid de regionala högskoloma i stället föri enlighet med de prioriteringar som gjorts av de vetenskapligt kompetentaorganen i landet. Kommittén markerar behovet av ökade insatser påundervisnings- och FoU-områdena vilket /Mi'finner positivt. Del är viktigt altämnen som ger ökade kunskaper om regionemas historia, kulturlandskap ochbebyggelse samt om vård och levandegörande av kulturarvet får större plats i deregionala högskolomas kurser och forskning. framhåller också att länsmuséemabör kunna få ökad betydelse som FoU-inslilutioner utanför högskolan. Skogsstyrelsenanser del viktigt alt de resultat som uppnås inom forskningen når ut till demsom berörs eller är i behov av dessa. Ökade resurser bör satsas på att göraresultat och information om ny teknik mer lättillgänglig. Skogsstyrelsenpåpekar all skogsvårdsorganisalionen har, som kunskapsförmedlare, sedan längebedrivit ell framgångsrikt samarbete med forskningen, främst med lantbmksuniversitelel. Enförstärkning av kompetensen vid de mindre högskoloma är, enligt STU, av flera skäl önskvärd. "STU bedömer dock att de existerande mindre högskolomas kompetensförstärkning och successiva forsknings etablering måste ha en klar koppling lill och förankring vid ell universitet 383 eller större högskola.Kopplingen kan ske enligt den modell som utarbetats Prop. 1989/90:76 vidhögskolan i /Hämösand och som STU tillämpade vid ell Bilaga 2särskilt regionalpolitiskt uppdrag all fördela medel lill vissa forsknings-ochutvecklingsinsatser vid fem av de regionala högskoloma." Ökadregionalisering av kollekliv forskning kräver, enligt STU, medverkan avindustriparten. STU anser aitt statlig styming kräver väsentligt ökad statligfinansiering och all filialverksamhet kopplad lill väl fungerande institut kanbidra till ökad regionalisering. STU avstyrker förslaget om utflyttning av STFIoch . En möjlighet till regionalt lokaliseradkollektiv forskning är, enligt STU, att den genomförs som filialverksamhel tillväl fungerande institut. Bl.a. , och kommuner välkomnar kommitténs förslag om att högskolomai Sydöstra , , och /bildar en gmpp.Enligt kommunema erfordras ett ingående samarbete mellan dessa för atl uppnågemensamma resultat och eliminera risken för konkurrens mellan högskoloma. Kommunemapåpekar viklen av att högskoloma tillförs resurser för utveckling ochförstärkning av forskningen. Det är enligt utvecklingsfonden i länangelägel alt högskolan i fortsätter att byggas ut och gesbetydande fasta forskningsresurser. Samarbetet med övriga högskolor i SydöstraSverige bör enligt utvecklingsfonden fiirtsätta och byggas ut ytterligare. Riksarkivettillslyrker kommitténs förslag atl bredda högskoleutbildningen i deprioriterade landsdelarna men finner även på detta område attarkivinstitutionemas betydelse för vetenskap och forskning inte har uppmärksammals.Länsstyrelsen i konstaterar atl utfallet av gjordaresursfördelningar inom högskolesektorn har för varitnedslående. befarar att denna eftersläpning kommer allförstärkas om kommitténs förslag till satsning på prioriterade högskoleortergenomförs. Länsstyrelseni betonar vikten av att alla högskolor oavsett storlek skallingå i nationella och intemationella nätverk. Därför är det, enligtlänsstyrelsen, självklart att de mindre högskoloma profilerar sig inom vissaområden. Norrlandsförbundetär positivt till kommitténs förslag alt tilldela de regionala högskolomaforskningsresurser. Förbundet anser atl vid högskoloma i /Hämösandoch bör utnyttjandet av tilldelade forskningsmedel planmässigt ske isamverkan med i första hand och högskolan i påpekar att "byggandet av nya väl fungerande foirskningsnälverktar erfarenhetsmässigt myckel och del är viktigt, atl forskningen vidde regionala högskoloma kommer igång med kortast möjliga tidsutdräkt ochsnabbt når internationell kvalitetsnivå. Lättaste sättet att nå detta mål äratt anknyta lill de redan existerande nätverk som by:5gts upp av Umeåuniversitet och högskolan i för att med egen specialkompetens, som deregionala högskoloma kan utveckla, ytterligare förstärka dessa nätverk. Enmetod bland många är all tillsätta adjungerade: professorer med deladhandlednings-skyldighet mellan regional högskola och universitet". TCOdelar kommitténs uppfattning, atl staten, vid större förändringar 384 avverksamheten eller i samband med större förändringar av ingångna Prop.1989/90:76 avtal, aktivt ska utnyttja sin roll som avtalspart för attåstadkomma en Bilaga 2 lokalisering av de s.k. kollektivforskningsinstitulenlill andra orter än och . Enligt TCOs uppfattning bör delokaliseras till utvalda högskoleorter. IVFdelar kommitténs uppfattning att institut av deras typ kan göra viktigaregionala insatser för flera branscher och tvärtekniska områden.