prop · GD0369 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989 började man bygga cirka 55 000 lägenheter. Situationen ärfortfarande svårast i storstäderna men genom olika åtgärder har regeringenlyckats styra byggandet från kontor och andra arbetsplatser till bostäder. n arbetsgrupp har bildats av regeringen som har tilluppgift att stimulera, stödja experiment och informera om nya idéer ochförsöksverksamhet. De tar kontakt med kommunerna för att driva på när detgäller initiativ för ungdomsbostäder. De visar lyckade exempel från andra *«SIF'; Sverigeär hundratusentals människor engagerade i fritids-iiktiviteter genomföreningar, studiecirklar och organisationer. Det finns föreningsverksamhetför nästan allting - från fotboU tiU magdans, innebandy, datorer ochbergsklättring. Genom att organisera sig kan man lättare träffa likasinnade ochdessutom få större uppmärksamhet och ekonomiskt stöd. Utan att för den skuUanpassa sig tiU några särskilda regler och normer. Ett exempel på annorlundaföreningsverksamhet är "Rockparty" i , som lockartusentals unga till en internationell rockfestival. Genom attgå med i en förening eller som arbetar med frågor som kännsviktiga kan man påverka sin egen och andras situation. Här träffar man intebara jämnåriga och har trevligt utan man kan lära känna andra som vill sammasak som man själv - många tillsammans har större chans att nå resultat än densom står ensam. En del ungdomar väljer att arbeta i en organisation som AmnesfyInternational eller - andra går med i ett politiskt ungdomsförbund. DARFOR ARBETAR REGERINGEN MED tätens ungdomsråd ger bidrag till de olika orga- De som får pengar är dels de som funnitslänge, som t.ex scouterna. Men också nya rörelser som ger unga möjlighet attengagera sig får stöd. Det finns som ska användas tillframtidsinriktat utvecklingsarbete inom föreningslivet. Särskilt vill manuppmuntra uppsökande verksamhet för att nå de barn och ungdomar som stårutanför föreningslivet. Ungdomar ska få ökat stöd för att starta egnaföreningar. Kanske behövs det många fler föreningar som bara går ut på att manträffas, lyssnar på musik, får nya kontakter och har trevligt tillsammans. en "Urkraft" i är ett lyckatexempel på hur ungdomar själva kan förändra sin verklighet. Man har byggt etteget Ungdomshus som sjuder av aktivitet. kommunalpolitiker från hela landet för att gå på kurs,jobba i Ungdomshusets kök och föreningens egna innebandyhall. Urkraft kallarkurserna "syresättning för trötta tjänstemän och politiker" mensäger att det inte finns några hemligheter bakom framgången. Hårt arbete ochstöd och respekt för ungdomarnas egna projekt är receptet. Urkraft har fåttekonomiska bidrag för att komma igång men räknar med att bli självförsörjande. Regeringen föreslog höst -en 1989 en särskild lag som gördet lättare för kommuner och landsting att ge pengar direkt tillungdomsorganisationer. Stöd ska kunna ges utan att det som ställs särskildakrav på rent ideell eller helt opolitisk verksamhet. Ungdomsorganisationerna får statligt stöd till central ochlokal verksamhet. har man i lokalt stöd fått varje gångman träffas i sin lokala förening. Detta stöd ska göras om och organisationernaska få mer att säga till om hur stödet ska användas. "Politikernaverkar behöva hjälp med planeringen. Varför bygger de fotbollsplaner överallt och inga motorgårdar? Allt tar så . skrek alla efter replokaler.Nu plötsligt ska alla pengar gå till rockband - när de flesta bara behöver en minisynt och en dator för att göra musik. Om jag väntar kanske de bara bygger motorgårdar". ad äregentligen kultur? Alla människor tycks ha olika uppfattningar om vad som ärbra och dålig kultur. Ska man stödja opera, rockvideo, folkdans, tecknadeserier eller grafitti ? Satsningen på barn- och ungdomskultur måste spänna överaUa områden och förändras i takt . Tidningar, teve, video och kabelförmedlar nya intryck och uttryck från hela världen och snabbare än mångavuxna kan uppfatta eller föreställa sig. För ungdomar, som växt upp med detenorma utbudet är det ofta lättare att kritisera, sortera och välja. Det ärpolitikernas ansvar att stödja tuigdomskultur men det är svårt att bestämmaexakt var insatserna ska göras. Därför måste också ungdomarna ta initiativ -informera och ställa krav. litteratur, dans, musik, teater och konst i olikaformer betyder mycket för många människor. Kultur kan ge glädje, förståelse förandra mäimiskors sätt att tänka och leva, njutning och avkoppling. Kultur kanutmana och tvinga oss att tänka efter. Ofta förstår vi en del kultur ochtycker att en annan är obegriplig. Men det är viktigt att vi får möjlighet attta del av olika kulturformer. Barn och imgdom som får många och varieradekulturupplevelser får ett rikare liv - också som vuxna. Fler unga än någonsinär intresserade av att starta egna teater- och musikgrupper, göra film, skrivaoch måla. Tack vare föreningar och folkrörelser fiims en rik och varieradamatörverksamhet i körer, dans- musik och teatergrupper. Men för att ungdomarnainte ska känna sig styrda och kvävda av etablerade organisationer krävs att dekan utveckla egna idéer och ejqperimentera. DARFOR ARBETAR REGERINGEN MED atsningen på barn- och ungdomskultur ska gälalla olika områden från teatertill rockmusik, bibliotek och videoproduktion. I den totala kultursatsningenpå som görs är barn-och ungdomskultur ett av de främstaområdena. Men det är osäkert om alla de möjligheter som finns är tillräckligtvälkända. Därför har regeringen tillsatt en arbetsgrupp som ska utarbeta ettgemensamt program för barn-och ungdomskulturen. Idén är att man ilättillgänglig form ska sprida information om hur föreningsliv, skolor ochungdomsgårdar kan få hjälp och stöd till att utveckla musik, teater, dans, konst,litteratur,film och video för barn och ungdom. enom studieförbunden kan många ungdomar sökapengar direkt till sin verksamhet genom att bilda studiecirklar. Såfinansierar t.ex många rockband och musikgrupper sitt spelande. På Fryshuseti spelar över hundra studiecirklar allt från rock till jazz och deathmetalmed stöd från kommunen. I hela landet finns musikföreningar och band somfungerar på liknande sätt. enom studieförbund och ungdomsorganisationer finns och livaktig amatörteaterverksamhet för barn-och ungdomar och genom skolanfår många elever tillfälle att se teater. De fria teatergrupperna svarar föröver hälften av alla föreställningar för barn och ungdom men de har svårt attfinansiera sin verksamhet och måste få ökat stöd. Även de större teatrar somhar satsat på barn- och ungdomar ska få stöd till att fortsätta det viktigaarbetet. Många länsteatrar har planer på att utveckla sin barn- ochungdomsverksamhet och ska få ekonomisk hjälp. enom Kultur i skola-projektet har aktiva elever och lärare gjort skolan till en allt viktigare del ikultursatsningen för barn- och ungdpm. "När man är liten finns det alltid massor att göra. när manblir äldre känns det tråkigt att spela fotboll eller att gå runt i skogen drar in till stan istället. finns ingenting att göra.lnte konstigt att det blir bråk. Men de flesta vill inte hellre ha kul". *'i!- som arbetet varit igång har statliga medelgått till över 4000 projekt som t.ex dans och teaterverksamhet. Projektet harofta inspirerat elever och lärare till att prova nya sätt att arbeta och harförbättrat stämningen i skolan. agens unga har växt upp med film på teve ochbiografer och har höga krav på kvalitet. har en viktig roll närdet gäller tillgången till bra film för barn och ungdomar. Under de senasteåren har man rustat upp biografer. har man försökt se till att nyafilmer visas i hela landet på en gång istället för att landsortspubliken fårvänta på aktuella filmer medan storstäderna har ett rikt utbud.Genom försöksverksamhet som t.ex "" försöker man ocksåge unga människor chansen att genomföra idéer till egna kortfilmer medprofessionell hjälp. används till bl.a import ochlansering av film för barn och ungdom och för stöd till organisationer,filmklubbar och föreningarsom visar kvalitetsfilm för barn och ungdom. går också tilldistribution av videofilmer. ges bidrag till lokal försöksverksamhetmed videoproduktioner. Man har till exempel byggt upp medieverkstäder somfungerar som lokala centra dit man kan vända sig för idéer och praktisk rådgivning.Många ungdomar har använt sig av medieverkstäderna för att spela in sina egnavideofilmer. Undersökningarvisar tydligt att de flesta ungdomar väljer komedier och äventyrsfilmer när de går på bio eller hyr videofilm. Bara en mycket liten procent av unga ser filmer med spekulativa våldsinslag. I Sve rige har det länge varit olagligt att visa filmer med mycket grovt och spekulativt våld. har övervakningen av video marknaden blivit ännu hårdare och straffen höjts för dem som sprider olagliga filmer på video. Ett särskilt råd mot våldsvideo ska inrättas för att följa marknaden, bevaka att lagarna följs, stödja utbildning och information. om vad vivill och vad det är svårt att träffa Man vil!ju int» gå på party nn.-ti sina "venska ungdomar reser mer än . Låga biljettpriser och godaspråkkunskaper är två skäl men t, också en ökad vilja att se världen och lärakänna andra människor och kulturer. Det blir allt vanligare att man sparar ihoppengar för att tågluffa eller kanske resa tiU andra sidan jordklotet - antingenbara för att uppleva något annorliuida eller för att arbeta, delta ikonferenser eller idrotta. TiUfållen att studera i andra länder har ocksåblivit allt fler. Resandet, utbytet och kontakterna, inte minst med flyktingaroch invandrare här hemma ger ett större medvetande och kunskaper om världen.Det gör dagens unga till en unik resurs i en värld där internationellakontakter blir allt vanligare. Ungdomar över hela världen arbetar aktivtför internationella frågor. Utbytet mellan ungdomar i i studier, idrottoch arbete är en viktig del av det euiropeiska samarbetet Genom information ochinsamlingar stöder man också utvecklingen i andra delar av världen och bidrartill kampen mot politiskt förtryck, som tex apartheid i . Det görsstora ansträngningar för att rädda miljön, inte bara i vår del av världen utanockså i utvecklingsländerna, tex för att värna de tropiska regnskogarna, eUerglobalt, som arbetet för att slQdda ozonskiktet Allt fler har insett att en avde viktigaste förutsättningarna för en bättre framtid är samarbete övergränserna. Det kräver både politiskt arbete för internationellaöverenskommelser, enskilda kontakter och personligt engagemang. "Det finns massor av verkar kännatill; att hadetalat om det för mignär jag var yngre". n av de viktigaste uppgifterna för regeringens ungdomspolitiska utredning är att ta reda på hur svenskaungdomar lättare kan delta i det internationella ungdomsutbytet. De har ocksåsom en viktig upp- gift att undersöka situationen för unga invandrare ochjämföra den med situationen för svenska ungdomar. Förslaget om ungdomsutbytemed andra länder ska presenteras och förslagen ominvandrar- och flyktingungdom . en som ärung i har det bättre, materiellt sätt, än i de flesta andraländer. Svenska ungdomar äter sig mätta vaije dag. De har fiia skolor ochmöjlighet att resa och ägna sig åt fritidsinfressen. Men alla mår inte bra.Många har svårt att tro . Tidningar, teve och radio rapporterarmest om våld, problem och katastrofer och allt kan verka hopplöst En del imgdomarsaknar tryhet och stöd fiån vuxna. De känner sig ensamma och utanför och kandras in i kriminalitet och drogmissbruk. Skrämmande mån tycker att ktyftanmellan generationerna har blivit större - att stämningen mellan vuxna och imgdomarär sämre . Kanske beror det bara på missuppfattningar, fördomar ochdåliga kunskaper? Man hör vuxna som anklar imgdomar för brist på engagemang ochser dem som antingen våldsamma slagskämpar eller hagalna materiaUster varsstörsta dröm är en knallröd och aktieportfölj. Men aUa undersökningarvisar att de flesta ungdomar tycker att viktigast i livet är att få vara frisk,ha arbete, goda vänner och familj. Det är eviga värden som gäller. Och överhela landet arbetar ungdomar aktivt för att fömya och förändra samhäUet ochskapa förutsättningar för en bättre fiamtid. På eget initiativ startar de antivåldsföreningaroch aktioner mot droger, miljöförstöring och rasism. Regeringen vill stödja ochuppmuntra det arbetet Men också verka för att unga och vuxna ska komma närmarevarandra och arbeta gemensamt för en bättre framtid. REGERINGEN ARBETAR SÄRSKILT MED början av80-talet mins- kade alkohol och nar kotikamissbruket i - särskilt bland ungdomar. Men 1984 vände utvecklingen. Framförallt började tonåring arna dricka mer. Den interna tionen - WHO - har arbetar för att minska alkoholkonsum tionen i världen fram 2 000 och verkar för ett samhälle fritt från narkotika. ställer upp på den målsättningen. har bett regeringen att höja åldersgränsen för att köpa alkohol . Men det viktigaste är att satsa på förebyggande insatser. T.ex att ha fler aktiviteter och längre öppet hållande på fritidsgårdarna, öppna flera drogfria diskotek och ungdomshus, göra skolan bättre och ge mer information. Och lika viktigt som att ändra ungdomars attityd till droger är det att ändra de vuxnas in ställning - särskilt när det gäller alkoholen som är det stora drogproblemet i . r en särskild aktion mot alkohol och narkotika som drogsigång genom ett regeringsbeslut . Både myndigheter och ungdomsorganisationerär engagerade i arbetet som främst går ut på att stödja lokala insatser för attförebygga drogmissbruk. riktar sig till unga mellan men villockså samarbeta med vuxna. tillsatte regeringen en aktions- grupp motnarkotika som ska samordna samhällets insatser mot narkotika. Största viktenläggs vid förebyggande åtgärder. Att söka upp ungdomar som riskerar att dras ini missbruk och hjälpa dem in på andra vägar. Att föräldrar, ungdomar,fritidspersonal och andra försöker motverka missbruk. Det kan ske på mångasätt men viktigt är det finns alternativ - i samhället, skolan ochbostadsområdet. Alla måste få möjlighet att utveckla fritidsintressen ochtalanger. Gruppen ska också undersöka "Manbehöver inte bli politikerför alt påverka folk att ta ställning mot såntsom är idiotiskt; miljöförstöring, droger och våld till exempel. Jag gör det genom att spela störreeffekt på folk i min resultatenav insatserna och bevaka att resurserna fördelas på det sätt som gör mestnytta. H Itatsbidragges till kom-W-y I munerna för hjälpinsatser och bättre vård till ungdomar ochmissbrukare. En föreslagen ny lag ska göra det möjligt att reagera tidigare nären ung människa, genom sin livsföring riskerar sin egen hälsa och utveckling.Som det är nu kommer hjälpen ofta försent. Tvång ska undvikas men när detgäller att rädda ett barn som håller på att förstöra sig själv kan det varanödvändigt. Organisationer som arbetar med utsatta familjer och deras barnfår anslag - t.ex "BRIS-Barnens Rätt i Samhället", "HasselaSolidaritet" och familjehemmens organisationer. Utan dessa ideella insatserskulle kraven på samhällsinsatser vara mycket större. MED FLYKTING OCH INVANDRARBAKGRUND Det finnsstort behov av särskilda insatser för dem som harproblem för att de kommer från en annan kultur, talar ett annat språk - kanskesjälva har svåra upplevelser bakom sig eller föräldrar som har tvingats fly frånsitt hemland och har svårt att anpassa sig i . Flyktingbarn som kommertill utan föräldrar eller släktingar får ökat stöd. Stöd ska ges tillinformation och projekt som förebygger främlingshat och motsättningar. Det ärviktigt att minska risken för att andra generationens invandrare bliröverrepresenterade på ung-domsinstutitioner och bland brottsaktiva, för att destötts ut och inte kan hitta sin identitet i det svenska samhället. pridningen av AIDS i har inte blivit så stor sombefarats och det är tydligt att de informationsinsatser som gjorts varit värdefulla.Men det finns fortfarande inget botemedel mot sjukdomen. Därför måste vi läraoss att leva med AIDS/HIV i framtiden.Mer pengar kommer att satsas på fortsattinformation och utbildning. Ungdomar står för en liten del av brotten isamhället men tecknen på att man börjat hamna i kriminalitet syns ofta i dessaåldrar. Därför är det viktigt att förebyggande åtgärder sätts in . Ju merbrottsligt belastad en människa hinner bli, desto svårare blir det attåtervända till ett laglydigt liv. Regeringen har tillsatt en kommission som bl.akommer att arbeta för att motverka våldet. Barn- ochungdomsdelegationen har gett förtur till projekt som förebygger våld ochkriminalitet. Non-fighting Ge-jneration har fått stöd för sin jourverksamhet iStockholms city. i och har fåttnästan en och för landsomfattande kampanjer mot våld,droger och rasism. Ungdomsorganisationer i hela landet har fått 24miljoner kronor för olika projekt som vill förebygga våld och motsättningar.Ungdomar som begår brott straffas Är man mellan så blir det rättegång bara för mycket grovabrott eller då ett brottsoffer vill ha skadestånd och den unge inte villbetala. Även den som är under 18 kan bli skyldig att betala skadestånd. När detgäller någon som är under 18 beslutar åklagaren oftast att inte åtala men kandå ställa som villkor att den unge Åklagaren kan hänsyn till om den unge försökt ställa till rätta eftersig. I ett antal åklagardistrikt pågår en försöksverksamhet med snabbarehandläggning och mer markerad reaktion från samhällets sida mot lagöverträdaremellan 15 och . Idén är att få ett bättre samarbete mellan polis,åklagare och socialtjänst. påbörjas en försöksverksamhet medsamhällstjänst istället för fängelse. De går utpå att man döms till att på sin fritid utföra obetalt arbete åt ideella organisa-tioner.Påså vis får de som begått brotten chans att komma in i en arbetsgemenskap ochfå andra kontakter istället för att hamna ännu mer utanför. den här skriften berättar vi om regeringensungdomspolitik. Vi hoppas också att den kan ge en del hjälp, fakta och inspirationsom gör det lättare för dig som är ung att hitta rätt i den kompliceradesamhällsorganisationen. Framföraflt att du ska se att det går att få stöd föratt förverkliga bra idéer. Det kanibland kännas helt omöjligt att få någon att lyssna när man har en bra idé, närman vill protestera mot något beslut som man tycker är fel, när man villförändra. Vart vänder man sig? Kommunerna bestämmer över en del områden, landstingenoch över andra. Och ganska ofta är det makthavare helt utanförsamhällsorganen som fattar beslut som påverkar våra liv. Även om vissa frågorkänns mer angelägna när man är ung så är de flesta ungdomar självklartintresserade av vettiga bostäder, en bra skola, ett meningsfuUt arbete, renmiljö och bra fritid - i stort sett alla politiska "frågor". Det ärviktigt att politikerna vänder sig direkt tiU ungdomarna för att få råd ochsynpunkter i de frågor som gäller deras framtid. Det är också viktigt förpolitikerna att du som är ung talar om vad du tycker. En del kommuner har gjortlyckade försök med ungdomsråd som består av ungdomar från skolor, olikaföreningar och organisationer. Ungdomsråden arbetar både med praktiska projektoch som rådgivare till politikerna. HittiUs har bara 20 kommuner kommit igångmed samarbetet Ta reda på om din kommun har eUer tänker bilda ett ungdomsråd!Det viktiga är att hitta kanaler meUan barn- och ungdom och de som fattarbeslut Att bra idéer och projekt får stöd och kan utvecklas av ungdomarnasjälva. REGERINGEN ARBETAR SÄRSKILT MED ar till uppgift att klarlägga barns och ung- Med bl.a opinionsbildande verksamhet som seminarier,debattböcker och forskning försöker man driva fram nytänkande och förändringar.Under 1989 hade delegationen för "stöd tillfostran av ungdom". Ungdomsforskningen har t.ex. fått mycket stöd. Menockså nya verksamheter och ändamål som musikhus och musikanläggningar förungdomsföreningar, ungdomsverksamhet i glesbygd, invandrar- ochflyktingungdomars föreningsarbete och olika miljöprojekt. ur kommer samhället att förändras ? För attstärka demokrati och jämlikhet för unga har regeringen tillsatt en grupp somarbetar med "Ungdomars villkor ". Det handlar bland annatom internationella ungdomsutbyten, invandrarungdomarnas situation och ökatinflytande för ungdomar i samhället. Den här kommittén vill gärna få råd frånungdomar och även vuxna som arbetar med ungdomar. Alla som vill lämna förslagär välkomna att kontakta dem. Kommittén ska vara färdig med sitt arbete senastden . UNGDOMSUTREDNINGEN Tysta Mariagången 6 111 52 "När vår generation blir vuxna kommer vi att första att det var idiotiskt att hälla på ochbråka med folk bara för att de ser annorlunda ut eller pratar ett annat Våra barn kommer att bli mycket bättre".50HA, 15 gotab 99396, 1990 I denhär skriften be- rätÉai* xi raiht på sak om regeringens ungdoms-politik. Vihoppas oekså att den kan ge en del hjälp, fcd&ta och inspira tion som gördet lättare för dig som är ung att hitta rätt i den kompli cerade sandiällsapparat-en.Framförallt att du ska se att det går att få stöd för att förverkliga bra idéer.