prop · GD03117 · 1989-12-31 00:00:00 — Avvårdbidraget kan en viss andel bestämmas som ersättning för merkostnader.Ersättningen bestäms till en viss procent av basbeloppet, nämligen 17%om merkostnadema uppgår tiU 17 men inte av basbeloppet; 34%om merkostnaderna uppgår tiU 34 men inte ; 50%om merkostnadema uppgår till 50 men inte ; om merkostnadema uppgår till eller däröver. Vårdbidragetkan begränsas till . Behovet av bidrag skall om provas minst om inte det finns skäl för omprövning med längre mellanrum. t2 1989/90. 1 saml Nr 117 2.1.3 Ersättning förlångvarig vård som lämnas av närstående Prop. Ersättningför långvarig vård i hemmet utges i olika former. Kontantbidragkan lämnas från såväl kommuner som landstingskommuner. Hemsjukvårdsbidrag ärett landstingskommunalt bidrag som utgör ersättning för de kostnader som enhemsjukvårdspatient har på gmnd av sin sjukdom. Bidraget utges i allmänhet tillden vårdbehövande och är då inte skattepliktig inkomst enligtkommunalskattelagen (1928:370). Primärkommunala hemvårds- eller vårdbidrag ärfrämst avsedda att ersätta kostnadema för hjälp av hemtjänstkaraktär. Dessabidrag utges antingen till den vårdbehövande själv eller vanligare tillvårdaren. Bidragen är skattefria om de utges till den vårdbehövande. Undersenare år har huvudmännen för primärvård och socialtjänst i stället för attlämna kontantbidrag allt oftare valt att anställa närstående personer som villgöra en insats och som är i yrkesaktiv ålder. Föredragande statsrådet uttaladei propositionen 1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-talet som sin uppfattningatt anställning bör vara den rätta formen i sådana här sammanhang.Anställningen innebär då att inkomsten blir ATP-gmndande förvårdaren. m. har införts en rätt till ledighet med ersättning på sjukpenningnivånför en person som vårdar en svårt sjuk person i hemmet. Ledigheten ochersättningen omfattar högst 30 hela arbetsdagar och dagantalet räknas för denperson som vårdas. Ersättningen är skattepliktig och pensionsgmndande förvårdaren. Socialförsäkringenspensionsförmåner består av folkpension inkl. de särskilda folkpensionsförmånemahandikappersättning och vårdbidrag, till-läggspension (ATP), pensionstillskott,hustmtillägg och kommunalt bostadstillägg samt delpension. Folkpensionutges oberoende av tidigare inkomster, medan ATP:ns storlek är beroende avinkomst av förvärvsarbete. Till den som har låg eller ingen ATP utbetalaspensionstillskott. Delpension utges vid bortfall av inkomst till följd av enminskning av arbetstiden. Tillgmnd för beräkning av ATP ligger de pensionspoäng som framräknats på gmndvalav den pensionsgmndande inkomsten (PGl). Bestämmelsema om PGI finns i 11 kap. AFL.Enligt I § nämnda kapitel skall en PGI fastställas för en försäkrad på gmndvalav hans inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete. Medinkomst av anställning avses enligt 2 § samma kapitel den lön i pengar ellerskattepliktiga naturaförmåner som en försäkrad har fått som arbetstagare iallmän eller enskild tjänst. Som inkomst av anställning räknas även bl.a.vårdbidrag enligt 9 kap. 4 § i den mån bidraget inte är ersättning förmerkostnader. 2.3Allmänt om ersättningsfrågans reglering Mitt förslag: Enförälder som till följd av långvarig vård av ett sjukt eller handikappat barnhar avstått från förvärvsarbete och därför har gått miste om ATP eller fått lågsådan pension kompenseras genom ett särskilt pensionstillägg tiU folkpension iform av ålderspension. Bestämmelsema om pensionstillägget tas in i en ny lag. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser utom () har tillstyrktförslaget. RFV har uttryckt förståelse för att det kan finnas skäl att iefterhand förbättra villkoren för vissa gmpper men är kritiskt till förslagetshuvudprinciper. Enligt verket bör behovet av ekonomisk ersättning i förstahand tillgodoses när vårdinsatsen görs. Att i efterhand tillgodoräkna denenskilde pensionsförmåner på oavlönade vårdinsatser innebär problem från såvälprincipiella som praktiska utgångspunkter. Det finns många gmpper som undertidigare decennier har avstått från förvärvsarbete och därför har låg pension.Om en förändring genomförs för den i förslaget berörda gmppen är det naturiigtatt aktualisera motsvarande åtgärder för andra gmpper med liknande fömtsättningar. EnligtRFV måste invändningar också resas mot en lagkonstmktion som innebär att fömtsättningamaför rätten till förmånen kan behöva utredas upp emot i efterhand. Vissa ilagen uppställda kriterier går inte att kontrollera efter så . för Utvecklingsstörda Bam,"Ungdomar och Vuxna (FUB)framhåller att förslaget bör ses som en provisorisk lösning för redan gjordavårdinsatser medan det för framtiden bör vidtas åtgärder som tillförsäkraranhöriga pensionsgmndande ersättning när vården ges. Statenshandikappråd och anser att förmånen bör utges äventill folkpension i form av förtidspension. Skälen för mitt fiirslag:Samhällets ekonomiska stöd till föräldrar som vårdar sinasjuka eller handikappade barn i hemmet bör enligt de riktlinjer som läggs fasti propositionen om äldreomsorgen inför 90-talet utges i form av vårdbidrag sålänge bamet är och i form av vårdarlön från kommun eller landstingför tid därefter. Båda dessa ersättningsformer är skattepliktiga och ATP-gmndandeför föräldem; undantag gäller för vårdbidraget i den mån bidraget ärersättning för merkostnader. Skattepliktigt och ATP-gmndande vårdbidrag infördessom framgått av avsnitt 2.1.1 fr.o.m. . Eftersom vårdbidragettillhör den allmänna försäkringen omfattas numera samtliga försäkradeföräldrar i av dessa regler. När det gäller vårdarlönen är dock situationenen annan. Möjligheten till sådan ersättning har erbjuditsen relativt begränsad gmpp och ersättningen har i allmänhet utbetalats underkort tid i förhållande tiU den tid föräldem vårdat sitt bam. Många föräldrar harsåledes avstått från förvärvsarbete för att vårda sina sjuka och handikappade bam,ofta utan att få någon ekonomisk ersättning för sinvårdinsats. Situationen har naturligtvis varit besvärlig Prop. 1989/90:117 underden tid som vårdinsatsen har utförts. Den får emellertid också konsekvenser förden pension som senare kommer att utbetalas till föräldem. Mot denna bakgmndär det rimligt att en förälder som långvarigt har lagt ner en betydandearbetsinsats i vården av ett sjukt eller handikappat bam ges en visskompensation för mistade förvärvsinkomster och mistad eller låg ATP. Kompensationenbör, så som förordats i promemorian, utges i form av ett särskilt tillägg tiUfolkpensionen. Tillägget bör förbehållas föräldrar som avståttfrån förvärvsarbete för att vårda sina bam. Detta särskilda tillägg tillfolkpensionen är att betrakta som en övergångslösning för dem som inte harkommit i åtnjutande av vårdarlön. bör, som nämnts , vårdbidrag ellervårdarlön, som är pensionsgmndande ersättningar, ges till föräldrar i dennasituation. Beträffandeden kritik av principieU innebörd som av RFV riktats mot promemorieförslagetvill jag anföra följande. Jag kan hålla med om att ett pensionstillägg avföreslagen art kommer att få en uppbyggnad som i vissa avseenden kan sägasinnebära avvikelse från hur socialförsäkringsförmåner annars bmkar konstmeras.Jag anser emellertid att det syfte som förmånen avser att fylla är så angelägetatt förslaget ändå bör genomföras. För detta ställningstagande tycker jag migkunna hämta stöd i det samlade resultatet av remissbehandlingen. RFVpåtalar också de praktiska svårighetema att långt i efterhand utreda om fömtsättningamaför rätten till förmånen är uppfyllda. Jag är medveten om att sådanasvårigheter kan uppkomma i en del faU. Inom socialförsäkringssystemet finns detemellertid åtskilliga exempel på att rätten till en förmån kan vara beroende avfömtsättningar som ligger långt tillbaka i tiden. Försäkringama mot olycksfalloch sjukdom i arbetet hör hit. Svårighetema att utreda fömtsättningama förrätten till det särskilda pensionstillägget bör inte heller överdrivas. Som jagkommer att beröra i det följande krävs för rätten till förmånen att bamet undervårdtiden har uppburit vissa socialförsäkringsförmåner som utges på gmnd avsjukdom eller handikapp. I aktema i de ärenden som gällt beviljande av dessaförmåner bör det inte sällan finnas uppgifter av värde för utredningen i frågaom rätten till särskilt pensionstillägg. Statenshandikappråd och anser att det särskildapensionstillägget skall kunna utges också som folkpension i form avförtidspension. Enligtmin uppfattning är detta emellertid inte förenligt med den kon stmktion som avses för det särskilda pensionstillägget. Till skillnad från vad som är fallet i fråga om pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott föreslås det inte ske någon samordning mellan det särskil da pensionstillägget och ATP. Samordning skall inte heller ske meUan pensionstillskott och särskiU pensionstiUägg. Som jag återkommer till i det följande (avsnitt 2.8) föreslås vidare att det särskilda pensionstillägget undantas från inkomstskatt. Mot denna bakgmnd anser jag att nu föreva rande förmån endast bör utges som komplement tiU folkpension i form av ålderspension. 2.4Vårdtidens längd och den förmånsberättigade personkretsen Mittförslag: Det särskilda pensionstillägget skall kunna utges till en förälder somunder minst tio s.k. vårdar har vårdat ett sjukt eller handikappat barn. Med enförälder likställs den som under vårdåren 1. i.egenskapav särskilt förordnad förmyndare har haft den rättsliga vårdnaden om barnet, 2. med socialnämndens medgivandehar haft hand om barnet för stadigvarande vård och fostran i syfte att adopteradet, eller 3. har varit gift med barnets föräldereller har haft barn med denne, om de varaktigt bott tillsammans. Den som varsärskilt förordnad förmyndare och vårdnadshavare för barnet dådet fyllde eller det ingick äktenskap, skall om vårdenfortsätter efter denna tidpunkt likställas med en sådan förmyndare. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. I promemorian ges emellertid inteden som i egenskap av särskilt förordnad förmyndare har varit rättslig vårdnadshavareför barnet rätt att tillgodoräkna sig vårdar efter det att barnet har blivitmyndigt. Vidare ställs i promemorian inte något krav på att den som tidigarehar varit gift med barnets förälder eller har haft barn med denne skall havaraktigt sammanbott med barnets förälder för att kunna tillhöra den förmånsberättigadepersonkretsen. Remissinstanserna:Remissinstanserna är i huvudsak positiva till förslaget. Statens handikapprådoch anser emellertid att förmånen bör kunna utgesredan på grund av fem vårdar. Försäkringsrättenför ifrågasätter om inte uttrycket "vård-år" bordeersättas med "omvårdnadsår". Rätten pekar på att ordet "vårdar"redan förekommer i 11 kap. 6 a § AFL, i vilket lagmm uttrycket har en annaninnebörd. RFVframhåller att det är vanligt att den som är särskilt förordnad förmyndare för bametfortsätter att vårda barnet även efter det att detta fyllt . Verketföreslår därför att även vårdtid efter det barnet fyllt skall medräknas,om domstol har förordnat om rättslig vårdnadshavare. RFV anservidare, i fråga om den som har varit gift med barnets förälder eller haft barnmed denne, att det också bör ställas krav på varaktigt sammanboende. Försäkringsöverdomstolenanser - beträffande den personkrets som skall likställas med föräldrar - attbegränsning inte bör ske till den som under vårdåren har haft bam med föräldem.Även den som sedermera får bam med föräldem bör kunna komma i fråga. Skälenför mitt förslag: Det särskilda pensionstillägget syftar till att kompenseraföräldrar och med dem likställda som till följd av vårdinsatsen har avståttfrån förvärvsarbete och därigenom har gått miste om pensionspoäng för ATP.Förmånen bör därför förbehållas den som har vårdat ett sjukteller handikappat barn. Jag finner för min del rimligt att kräva minst tiovårdar som kvalifikationsgrund. Vad som skall inläggas i begreppet"vårdar" återkommer jag till i det följande. Såsom försäkringsrättenför påpekat förekommer uttrycket "vård-år" i 11 kap. 6a§ AFL. Jag anser dock att uttrycket kan begagnas även i förevarande sammanhang. Förutom biologiskaföräldrar och adoptivföräldrar kan vissa andra kategorier som typiskt sett stSrföräldraskapet nära komma i fråga för förmånen. Personkretsen överensstämmerhärvidlag i huvudsak med vad som gäller för föräldrapenning vid barns födelseenligt 4 kap. AFL. Den nära relation till föräldern som uppstår på grund aväktenskap eller gemensamma barn bör enligt min uppfattning ha gällt undervårdåren. Jag delar sålunda inte försäkringsöverdomstolens åsikt på dennapunkt: Däremot instämmer jag i de synpunkter som RFV haft i fråga lOm denpersonkrets som skall likställas med föräldrar. Jagfår i övrigt hänvisa till specialmotiveringen. 2.5 Vårdar som kvalifikationsgrund Mittförslag: Med ett vårdar skall avses ett kalenderår under vilket 1. föräldern under större delen avåret har vårdat ett sjukt eller handikappat barn och 2. barnet under större delen av året har fått helförtidspension eller helt sjukbidrag jämte handikappersättning enligt AFL. Promemorians förslag: Överensstämmeri huvudsak med mitt. I promemorian ställs emellertid kravet att föräldernfortlöpande skall ha vårdat barnet . Remissinstanserna:Remissinstanserna tillstyrker i huvudsak förslaget. Några har emellertidsynpunkter. RFV, ochstatens handikappråd anser att det råder oklarhet om innebörden av kravet påatt föräldern "fortlöpande" skall ha vårdat barnet. Socialstyrelsenpåpekar att det inte framgår av förslaget om avlastning i hemmet ellerkorttidsvistelse utanför hemmet i syfte att avlösa anhöriga ellersjukhusvistelse eller daglig verksamhet för barnet såsom barnomsorg eller skolakommer att inverka på beräkningen av vårdar och, i så fall, om avbrottens längdfår betydelse. FUB anser att föräldernbör få tillgodoräkna sig vårdar även om barnet går i förskola, skola ellervistas på dagcenter. Vårdar bör enligt FUB även få tillgodoräknas om familjenhar avlösning i hemmet eller på annan plats eller om barnet tillfälligt vistaspå sjukhus. Försäkringsöverdomstolenanser att förmånen inte bör kunna utges till båda föräldrarna för samma barn.Domstolen anför att det knappast kan komma i fråga att båda föräldrarna haravstått från förvärvsarbete för att vårda sitt barn. Om det finns två ellerflera barn och föräldrarna vårdar var sitt bör däremot bådakunna kvalificera sig för det särskilda pensionstilläg- Prop. 1989/90:117 get.öm föräldrarna har delat på vårduppgifterna och deras sammanlagda vårdinsats oberoende av antal barn har uppgått till bör det övervägas omden ene föräldern kan få tillgodoräkna sig den andres vårdar. I detsammanhanget bör även övervägas om vårdar efter en avliden förälder och enefterkommande styvförälder skall få läggas samman. Skälenför mitt fiirslag: Som kvalifikationsgrund för rätt till särskilt pensionstilläggbör läggas vårdar. Med ett sådant år bör avses ett kalenderår under vilketföräldern under större delen av året har vårdat ett sjukt eller handikappatbarn. Jag anser alltså inte att det finns skäl att kräva att föräldernfortlöpande skall ha vårdat barnet under hela kalenderåret. Däremot anser jagatt det finns skäl att kräva att vården skall ha pågått under större delen avåret, dvs. Kortare avbrott i vården bör enligt minuppfattning inte påverka förälderns rätt att tillgodoräkna sig vårdar.Föräldern får sålunda anses vårda barnet även om detta tillfälligt vistas påsjukhus. Detsamma bör gälla om barnet vistas någon eller inom barnomsorg eller skola. Även andra situationer kan tänkas där bametvistas utanför hemmet. Jag får i denna del även hänvisa tillspecialmotiveringen. Till ett vårdar bör vidare endast hänföras år under vilketbarnet under större delen av året har fått hel förtidspension eller heltsjukbidrag jämte handikappersättning. Somhar framgått i det föregående syftar det särskilda pensionstillägget till attkompensera föräldrar som har vårdat ett sjukt eller handikappatbarn och därför har gått miste om förvärvsinkomster och därigenom fått låg ATPeller inte alls fått sådan pension. I sakens natur ligger att det mer sällantorde inträffa att båda föräldrarna för samma barn under samma tiduppfyller fömtsättningarna för rätten till det särskilda pensionstillägget, ömså skulle vara fallet anser jag emellertid att var och en avföräldrarna bör kunna få tillgodoräkna sig var sitt vårdar för vård som lämnatsett och samma barn . Det angivna syftet med förmånen talarenligt min uppfattning dock emot att tillåta en förälder att få tillgodoräknasig vårdar för vårdinsatser som gjorts av någon annan person. Jag får i övrigthänvisa till specialmotiveringen. 2.6Beräkningen av det särskilda pensionstillägget Mittförslag: Det särskilda pensionstillägget skall beräknas på gmndval av det antalvårdar som föräldem räknas tillgodo. Till gmnd för beräkningen får läggas högst15 vårdar. Vid denna beräkning skall bortses ifrån år för vilket föräldemenligt AFL 1. harfått förtidspension eller sjukbidrag under större delen av året, 2. har tillgodoräknatspensionspoäng, 3. skulle ha tillgodoräknatspensionspoäng om tilläggspensionsavgift hade betalats inom föreskriven tid, 4. skuUe ha tillgodoräknatspensionspoäng om undantagande från försäkringen för tilläggspension inte hadegällt för honom. Förår efter det då föräldem fyllt får vårdar inte tillgodoräknas honom.Detsamma skall gälla för år då föräldem haft förtida uttag av ålderspension. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. I fråga om vårdar som inte fårläggas till gmnd för det särskilda pensionstillägget innehåller promemoriansförslag emeUertid några skillnader i förhållande till mitt förslag.Förtidspension eller sjukbidrag som en förälder har uppburit under vårdåretföreslås sålunda påverka rätten till eller storleken av pensionstilläggetendast om förmånen har uppburits . I promemorian tas vidare intehänsyn tiU om föräldem haft undantagande från försäkringen för tilläggspensionunder vårdåret. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har godtagit förslaget utan erinringar. Några äremellertid kritiska. Försäkringsöverdomstolen och försäkringsrätten för SödraSverige anser att systemets konstmktion medför stora tröskeleffekter. Försäkringsöverdomstolenföreslår en "mjukare regel". En obetydlig förvärvsinkomst under någotår borde kunna accepteras om inkomsten resulterat i högst en pensionspoängeller någon bråkdel av en pensionspoäng. Särskilt borde detta gälla fattas för rätten till förmånen. Försäkringsrätten påpekar att enförälder som har erhållit hel pensionsförmån av ett årskulle få tillgodoräkna sig vårdåret medan så inte skulle ske om föräldem erhåUitpartiell pensionsförmån under hela vårdåret. Försäkringsrätten ifrågasätter ominte en beloppsgräns är att föredra. Försäkringsrätten påpekar vidare att densom haft undantagande enligt det numera upphävda lagmmmet 11 kap. 7 § AFLskulle få tillgodoräkna sig vårdar även om han har förvärvsarbetat . FLIBanser att en viss kontakt med yrkeslivet kan utgöra en psykologisk fömtsättningför att föräldem skall orka med den isolering som ett vårdansvar för ett svårthandikappat bam ofta innebär för familjen. Även en förälder som haft inkomstersom endast berättigar till en mycket knapp tilläggspension bör därför komma ifråga för förmånen. Förbundet anser vidare att en förälder som uppburitvårdbidrag för ett visst år bör få tillgodoräkna sig detta årsom vårdar, om föräldem inte skulle ha tillgodo- Prop. 1989/90:117 räknatspensionspoäng för året om vårdbidrag inte hade utgetts. anser att rätten till förmånen inte bör gå förloradför en förälder som tillgodoräknas pensionspoäng för en begränsad tid av deminst tio vårdar som fömtsätts. 1 stället föreslås att det särskildapensionstillägget minskas i motsvarande mån. Statenshandikappråd och FUB anser att eventuell "vårdarlön" som en förälderkan ha fått för vård av sitt bam inte bör påverka rätten till det särskildapensionstillägget. framhåller att sådan ersättning har betalatsut endast i förhåUande till den tid som vården lämnats. Skälenför mitt förslag: Det särskilda pensionstillägget syftar till att ge kompensationtill den som på gmnd av vården har avstått från förvärvsarbete och därigenomhar gått miste om ATP eller endast fått en låg sådan pension. Ett vårdar undervilket föräldem har fått förtidspension eller sjukbidrag under större delen avåret bör därför inte kunna kvalificera för rätt till förmånen. Detsamma börgälla om föräldem under vårdåret har tillgodoräknats pensionspoäng för ATPeller skulle ha tillgodoräknats sådana om tilläggspensionsavgift hade betalatsinom föreskriven tid. Inte heller bör ett vårdar då undantagande frånförsäkringen för tilläggspension gälU - enligt det numera upphävda lagmmmet 11kap. 7 § AFL medräknas, om pensionspoäng annars skulle ha tillgodoräknats.Det kan nämnas att ATP-poäng inte tillgodoräknas den som inte haft en inkomstsom uppgått till minst ett belopp som motsvarar basbeloppet enligt AFL. Mot bakgmndav det redovisade syftet med förmånen bör föräldem inte hellertillgodoräknas vårdar för år efter det han fyllt . Inte heller bör vårdarunder vilket han gjort förtida uttag av ålderspension enligt 6 kap. 1 § tredjestycket AFL tillgodoräknas honom. Somframgått av redovisningen anser några remissinstanser att även vårdar undervilka föräldem har haft inkomster som överstiger ett basbelopp enligt AFL,dvs. , under vissa fömtsättningar bör kvalificera tilldet särskilda pensionstillägget. Enligt min uppfattning är en sådan konstmktionav det särskilda pensionstillägget emellertid inte förenlig med det gmndläggandesyftet som jag redogjort för med förmånen. Jag viU i dettasammanhang erinra om att intjänande av pensionspoäng för ATP endast harbetydelse för rätten till det särskilda pensionstillägget i fråga om de vårdarsom kan ligga till gmnd för sistnämnda förmån. Såsom påpekats av vissaremissinstanser medför förslagets utformning att tröskeleffekter kan uppstå.Sådana effekter lär emellertid inte gå att undvika utan att beräkningsreglemabyggs ut och därmed blir mer komplicerade och svårtillämpade med risk förojämnt utfall vid den praktiska hanteringen. Jag har därför stannat för attgodta den i promemorian föreslagna lösningen. Jagfår i övrigt hänvisa till specialmotiveringen. Mittförslag: Till en förälder som har tillgodoräknats tio vårdar utges detsärskilda pensionstillägget per kalenderår med ett belopp som motsvarar avbasbeloppet enligt AFL. För varie vårdar som får tillgodoräknas dämtöver ökas tiUäggetmed ett belopp som motsvarar av basbeloppet. För den som har böriat att taut sin ålderspension tidigare eller senare än den månad under vilken han fyller65 år minskas resp. ökas det särskilda pensionstillägget i motsvarande mån sompensionen skall minskas eller ökas vid förtida och uppskjutet uttag enligt 6kap. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt utom beträffande pensionsbeloppets årsbeloppsom föreslås utgöra av basbeloppet. och anser att ersättningenär otillräcklig. Övriga remissinstanser har inte haft några erinringar motförslaget. Skälenför mitt förslag: Det särskilda pensionstillägget bör utges med ett belopp sommotsvarar högst av basbeloppet. Den som vårdat bamet under börtillerkännas av basbeloppet. dämtöver som föräldem har vårdatbarnet bör pensionstillägget ökas av basbeloppet. Ienlighet med vedertagna principer inom pensionsområdet föreslås att förmånenökas eller minskas om uppskjutet resp. förtida uttag av ålderspension skett. Somframgår av det följande (avsnitt 2.8) föreslår jag att förmånen befrias fråninkomstskatt. 2.8 Ytterligare frågor i samband med ersättningen Mitt förslag: Detsärskilda pensionstillägget ges karaktär av folkpensionsförmån. Vad somföreskrivs om folkpension skall även gälla det särskilda pensionstillägget.Livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller livränta somavses i 17 kap. 2§ AFL skall dock inte samordnas med pensionstillägget.Förmånen skaU vidare undantas från inkomstskatt. Det särskildapensionstillägget skall läggas till gmnd för beräkning av sjukhusvårdsavgiftenligt 2 kap. 12 § AFL.