prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Budgeteffekternaavseende näringsverksamhet är särskilt svära att bedöma, bl. a. som en följd avbristande statistiskt underlag samt osäkerhet om hur näringsidkarna kommer attutnyttja de nya reserveringsmöjligheterna. Regeln omatt underskott i näringsverksamhet i princip endast får kvittas mot framtidaöverskott i samma förvärvskälla ger en förhållandevis stor budgetförstärkningår medan den långsiktiga effekten blir mera begränsad. Förnärmare beskrivning av de olika förslagen som anges i tabell 9.6 hänvisar jagtill vad jag anfört tidigare i avsnitt 8. 40 1989/90. Nr 110 Del 1 Budgeteffekterna av mina förslag avseende indirekta skatterredovisas i Prop. 1989/90:110 tabell 9.7. Tabell9.7 Budgeteffekter avseende indirekta skatter, miljarder kr. 1991-1993 (1991/1992/1993) skötsel m.m. i egen regi Tillkommer genom helårseffekt för övrig energi Miljö- och övriga punktskalier Koldioxidskatt (nettoeffekt av koldioxidskatt och med 50 %reducerade energiskatter) -0,7 (0,0/0,0/-2,0) -2,0 (15,1/15,1/13,1) Förnärmare beskrivning av de olika förslagen som anges i tabell 9.7 hänvisar jagtill vad jag anfört i propositionen om reformerad mervärdeskatt m.m. 9.4.4 Budgeteffekter avseende reformerad beskattning avJuridiska personer De av mig föreslagna förändringarna jämförda med URF:sförslag om beskattning av aktiebolag och andra juridiska personer innebärvissa budgetförstärkningar. I några avseenden har de finansieringsberäkningarsom redovisats av tJRF uppdaterats med hänsyn till utvecklingen efter är 1986,som utgjorde slutar för URF:s bedömning. De av migframlagda förslagen avseende inkomstbeskattningen av juridiska personerberäknas ge ett visst bidrag till finansieringen av de sänkta skattesatserna för hushållens arbete och sparande. Itabell 9.8 redovisar jag Prop. 1989/90:110 storleken pä dettafinansieringsbidrag och dess fördelning mellan icke-finansiella företag (exkl.fastighetsförvaltning) och övriga företag, där den största enskilda gruppenutgörs av banker och liknande institutioner. Finansieringsbidraget redovisasocksä uppdelat på förändring av den löpande beskattningen och ränta på deavskattningsbelopp som uppkommer vid övergången genom väsentligt reduceradeskattemässiga reserveringar. Avskattningsbe-loppen har därvid nuvärdeberäknatsmed hänsyn till den föreslagna fyraåriga avskattningsperioden. Tabell 9.8 Budgeteffekter genom reformerad beskattning avjuridiska personer, miljarder kr. Löpande skatt Avskattning Summa -1,8 1,0 -0,8 Övriga företag 0,9 1,1 2,0 Summa -0.9 2.1 1.2 har tidigare i är beslutat om ett borttagande avden särskilda omsättningsskatten på vissa värdepapper på penning- ochobligationsmarknaderna. Jag kommer att föreslå en halvering avomsättningsskatten pä aktien Sammantaget beräknas detta ge ett inkomstbortfallpå 0,8 miljarder kn Detta inkomstbortfall finansieras i sin helhet genomsärskilda skärpningar av företagsbeskattningen jämfört med URF:s förslag,nämligen genom borttagande av den schablonmässiga värderingen av lager i formav utlåning till allmänheten för banker m.d., slopad avskattningsrabatt fördessa företag samt till viss del genom slopad avskattningsrabatt för icke-finansiellaföretag. Skattebortfallet frän ändrad omsättningsskatt liksom finansieringenav denna genom en på detta sätt skärpt företagsbeskattning jämfört med URF:sförslag ligger utanför tabell 9.8 och övriga här redovisade tabellen Dentotala skatteökningen för företagen uppgår således till 0.8 miljarder kr.utöver de 1,2 miljarder kn, som redovisas i ovanstående tabell. Avskattningen av tidigare skattemässiga reserveringarbeaktas således i form av en ränta pä de nuvärdeberäknade avskattningsbeloppenvid dessa finansieringskalkylen Denna ränteeffekt avviker givetvis frånlikviditetseffekten för företag och offentlig sektor. Likviditetsmässigt kanfinansieringsbidragen för inkomståren 1991-1994 beräknas till i genomsnitt 6,6miljarder kn, där . avser icke-finansiella företag medan resterande3,7 miljarder kn avser övriga företag. Intäkterna från denna avskattning bör användas förnedskrivning av statsskulden för att varaktigt uppnå den ifinansieringskalkylen beaktade ränteeffekten samt med tanke på attavskattningen kan väntas reducera företagens finansiella nettosparande. RINK beaktade i sina finansierings- ochfördelningskalkyler att skatterefor men kan väntas öka de totala inkomsterna och därmed underlaget för olika 627 skattergenom ett ökat utbud av produktiva resurser och genom en samhälls- Prop.1989/90:110 ekonomiskt mera effektiv användning av befintliga resurser. Pä kortsikt räknade RINK med en produktionsökning motsvarande en ökning av arbetsinkomsternamed medan beräkningarna pä lång sikt baserades på en ökning avarbetsinkomsterna . RINK anförde därvid att sådana s. k. dynamiska effekterbör beaktas vid en utvärdering av reformens finansierings- ochfördelningseffekter eftersom reformens fördelar i annat fall underskattas påett systematiskt sätt. Skattereformen framstår då som ett s. k. nollsummespeldär vissa förlorar vad andra vinnen RINK baserade sin bedömning avskattereformens dynamiska effekter på ett flertal studier som utförts avframstående forskare inom området och som publicerades som bilagor tillbetänkandet. Jag delar RINK:s bedömning att skattereformens fördelarundervärderas om hänsyn inte tas till att skattereformen reducerarskatteystemets snedvridande effekter och stimulerar till ett ökat arbetsutbudoch ett ökat sparande jämfört med ett läge med oförändrade skatteregler.Samtidigt finns det starka skäl för restriktivitet när det gäller att somfinansiering inräkna effekter som är osäkra. En allmän skärpning av finansieringen jämfört medskatteutredningarnas förslag skapar emellertid betydande problem. Utredningarnahar för sin finansiering utnyttjat möjliga basbreddningar i osedvanligt storuträckning. Tillkommande finansiering genom allmänt höjda skattesatser jämförtmed utredningarnas förslag strider mot reformens huvudinriktning med sänktaskattesatser i kombination med breddade skattebasen En skärpt finansieringskulle också förstärka de övergångsproblem som ändå kan uppkomma för mångahushåll som av olika skäl betalat läg skatt i förhållande till sin inkomst vidde tidigare skattereglerna. Vid en samlad bedömning finner jag att skattereformensfördelaktiga effekter för utbudet och användningen av produktiva resurser börbeaktas i finansieringsberäkningarna med samma nominella belopp som i RINK,dvs. med 5 miljarder kn avseende genomsnittlig budgetförstärkning för åren1991-1993. Eftersom RINK:s beräkningar avsåg förhållanden medan minaberäkningar avser 1991 ärs förhållanden innebär detta en viss skärpning jämförtmed RlNK:s förslag. Jag vill ocksä betona att dessa dynamiska effekter inteendast avser ökat arbetsutbud. Huvuddelen av effekten pä skattebasen kan mycketväl uppkomma genom en samhällsekonomiskt mera adekvat användning av befintligaresurser samt genom att skattebasen i mindre utsträckning urholkas genomskatteanpassning, skatteplanering och skattefusk. De senare effekterna kan varabetydande med hänsyn till att jämförelsealternativet är oförändradeskatteregler vid en allt mera interna-tionaliserad kapital- och arbetsmarknad. 9.4.6 Sammanställning av budgeteffekter En sammanställning av samtliga här diskuteradebudgeteffekter ger följande resultat. Tabell 9.9 Sammanställningav budgeteffekter miljarder kr. (1991/1992/1993) skattesatser m.m. för inkomster (56,0-1-6.9) (62,2/62,2/64,3) Höjt pensionstillskott och höjd Höjda barnbidrag utöver slopade (2,5/4,5/4,5) (67,8/69,8/71,9) (30,9/30,-3/31,4) (9,3/9,2/9,2) (15,1/15,1/13,1) Aktiebolag och andra juridiska -0,9 (2,5/5,0/7,5) (67,7/69,5/71,1) 9.5Fördelning mellan stat och kommun Somjag nämnt tidigare gäller finansieringsberäkningarna de samlade effekterna förden konsoliderade offentliga sektorn. RINK förslog att åtgärder skall vidtas säatt skattereformen ger ett balanserat utfall för stat och kommun. I annat fallskulle budgeteffekten av de sänkta statliga skattesatserna belasta staten medanen betydande del av budgetförstärkningen genom basbreddningar skulle tillfallakommunerna. Som framhölls i anslutningtill förslaget om inkomstskatten för (prop. 1989/90:50) instämmer jag iRINK:s uppfattning att skattereformen bör ge ett budgetmässigt neutralt utfalli förhåUandet mellan stat och kommun. Därvid bör givetvis samma beräkningaranvändas som i här redovisade finanseringskalkylen bl.a. avseende skattebaseroch basbreddningar, genom att jämförelsen vid frånvaro av en skattereform avserindexreglering av skiktgräns och grundavdrag samt genom att dynamiska effekterbeaktas. Förslag som upprätthäller sådan neutralitet kommer attläggas fram i kom- Prop. 1989/90:110 pletteringspropositionen. RINK föreslogockså åtgärder för att motverka höjningar av uttaget av kommunalskatt när denstatliga inkomstskatten i princip slopas för förvärvsinkomster för en heltövervägande del av medborgarna. Bl.a. i detta syfte avser regeringen att ikompletteringsproposition föreslå ett förbud mot kommunala skattehöjningar föråren 1991 och 1992. 9.6 Budgetmässig behandling av intäkt från avskattning Jag har redogjort för den avskattning somuppkommer genom företagens reducerade reserveringsmöjligheten Jag har ocksåberört att intäkterna frän denna avskattning skall användas för nedskrivningav statsskulden för att varaktigt uppnå den i finansieringskalkylen beaktaderänteeffekten samt med tanke på att avskattningen kan väntas reduceraföretagens finansiella nettosparande. Jag skall nu ta upp en budgettekniskfråga i detta sammanhang. Intäkterna från avskattningen av juridiska personersreserver bör redovisas över en ny inkomsttitel benämnd Avskattning avföretagens reserver. Regeringen bör uppdra ät att ombesörjaatt inflytande medel ställs till förfogande i syfte attminska statsskulden. De reducerade reserveringsmöjligheterna leder också viss avskattning för enskilda näringsidkare och handelsbolag. Intäkternafrän denna avskattning utgör dock i huvudsak inkomstskatt och kandärför inte användas för att reducera statsskulden. Av detta skäl samt avförenklingsskäl föreslår jag inga särskilda regler för den budgetmässigabehandlingen av intäkterna från avskattningen av enskilda näringsidkare ochhandelsbolag. En viktigt mäl för den av mig förslagna skattereformen äratt skatteuttaget i väsentligt större utsträckning skall baseras pä denskattskyldiges faktiska inkomst i ekonomisk mening, dvs. att den horisontellarättvisan förbättras. En sådan förbättrad fördelningspolitisk träffsäkerhetuppnäs bl.a. genom en mera likformig beskattning av kontantlön och olika typerav löneförmåner. Därmed fär skattskyldiga med samma faktiska inkomst i störreutsträckning betala samma skatt oberoende av om arbetsinsatsen ersätts genomkontantlön eller genom olika typer av löneförmånen Den mera likformiga beskattningenav kapitalinkomster innebär på samma sätt att individer och hushåll med sammafaktiska kapitalinkomst får betala en mera likartad skatt oberoende av omsparandet sker direkt i hushällen eller indirekt i t.ex. företag och pensionsfonderoberoende av om ersättningen utgår i form av utdelning, ränta eller extraintäkt vid försäljning av tillgången och oberoende av hur kapitalinkomsternafördelas inom hushållet. Förutom dessa steg i riktning mot en mera likformigbeskattning av olika typer av arbets- och kapitalinkomster föreslår jag ocksåett flertal särskilda åtgärder för att förebygga skatteplanering och skattefusk,vilket också skall förbättraden fördelningspolitiska träffsäkerheten. Som exempel kan näm- Prop.1989/90:110 nas att avdragen för reaförluster, underskott och ränteutgifterbegränsas på olika sätt. Sammantaget innebär dessa åtgärder att personer som vidnuvarande regler betalar låg skatt i förhållande till sin inkomst, t.ex. somen följd av omfattande skattefria förmåner eller skatteplanering, tenderar attfå höjd skatt. Personer som endast har kontantlön och små avdrag tenderar attfå sänkt skatt. Ekonomiskt svaga grupper skyddas genom särskilda förbättringarför barnfamiljer, pensionärer och studerande samt genom det förhöjda grundavdragetför läg- och mellaninkomsttagare. 9.7.2 Utvärdering av fördelningseffekter En isolerad sänkning av marginalskatterna är intefördelningspolitiskt acceptabel eftersom personer med höga inkomster skullegynnas i alltför stor utsträckning. Den av mig föreslagna sänkningen avmarginalskatterna kombineras därför med långtgående åtgärder som förbättrarden fördelningspolitiska träffsäkerheten som stödet till ekonomisktsvaga grupper utökas. Fördelningseffekterna av en isoleradmarginalskattesänkning kan i viss mån belysas genom beräkning avskatteändringarna för olika inkomstnivåen En sådan redovisning är emellertidirrelevant för den nu föreslagna skattereformen eftersom effekterna av övrigaåtgärder dä inte beaktas. I detta liksom i många andra avseenden måsteskattereformen inkl. kompletterande fördelningspolitiska åtgärder ses som enhelhet. Inom har därför skattereformensfördelningseffekter utvärderats genom omfattande beräkningar som beaktar intebara de sänkta skattesatserna utan ocksä kompletterande fördelningspolidskaåtgärder samt den samlade finansieringen genom basbreddningar för olika skattenBeräkningarna baseras på statistiska uppgifter om ca 9 000 hushåll frånstatistiska centralbyråns inkomstfördelningsundersökning , varvid inkomstförhållandenm.m. En central fördelningspolitisk fråga är hur skattereformensom helhet påverkar ekonomisk standard för olika personer. Ekonomisk standardbestäms i första hand av hushållets och inte av den enskilde individensekonomiska förhållanden. De skatteändringar som föresläs kompletteras ocksämed åtgärder som direkt riktar sig till hushållen som höjda bostads- och barnbidrag.Även andra av mig föreslagna åtgärden som t.ex. beskattning av barnskapitalinkomster, fär konsekvenser för hushällens ekonomi. Endast genomberäkningar på hushållsnivä är det möjligt att på ett adekvat sätt belysa effekternaav skattereformen. Beräkningarna avser därför den förändring av hushålletsdisponibla inkomst, dvs. inkomst efter skatt och bidrag, som uppkommer genomskattereformen jämfört med ett läge med oförändrade Vid dessaberäkningar har huvuddelen av den kortsiktiga finansiering av skattesänkningar och kompletterande fördelningspolitiska åtgärder som an ges i tabell 9.3-9.8 fördelats ut som en sänkning av hushållens disponibla in komst i första hand genom att regeländringarna beaktats explicit och i andra rrTi hand genom att budgetförstärkningarna fördelats utschablonmässigt med Prop. 1989/90:110 utgångspunkt från olika statistiskauppgiften Beräkningar av denna typ är osäkra då de baseras pä enurvalsundersökning, varvid statistiska slumpfel introduceras, I små gruppersamt i extremgrupper är slumpfelen av särskilt stor betydelse. Beräkningarnaär ofullständiga då de i huvudsak baseras på antaganden om oförändradeförhållanden avseende resursanvändning, priser, löner och ränton Avskattereformen orsakade dynamiska effekter i form av effektivitetsvinster ochandra orsaker till ökad produktion beaktas därför på ett högst schablonmässigtsätt genom att jag, i likhet med RINK, inkluderar en allmän ökning avarbetsinkomsterna med en procent. Som jag tidigare betonat skall detta ses somen metod att beakta alla orsaker till ökad total produktion och förutsättersåledes inte att arbetstiden ökar med en procent. En annan felkälla är att beräkningarna baseras på de datasom är tillgängliga i den aktuella urvalsundersökningen som avserförhållandena under ett enstaka än Begränsningar i det statistiska underlaget,som t.ex. avsaknaden av uppgifter huruvida personer i urvalet har vissalöneförmåner, leder till att de föreslagna regeländringarna i flera fall måstebeaktas pä ett högst schablonmässigt sätt. En ytterligare mera allmän brist är att resultaten avsergenomsnittlig förändring av den disponibla inkomsten för resp. grupp medanskillnaderna inom gruppen kan vara betydande. Denna brist motverkas dock av atthushällen uppdelas i grupper på flera olika sätt, vilket belyserfördelningseffekterna ur olika perspektiv. Resultaten bör tolkas med stor försiktighet med hänsyntill dessa begränsningar Trots dessa brister torde den här typen avberäkningar utgöra bästa möjliga tillgängliga metod för utvärdering avskattereformens fördelningseffekten Beräkningarna avser effekter av de av mig redovisadeförändringarna fno.m. jämfört med ett läge utan förändringar förutom enjustering av skatteskala med hänsyn till inflationen. Liksom ifinansieringskalkylen redovisas i första hand resultatet avseende genomsnittetför . För att belysa fördelningseffekterna av den sammantagnaskattereformen redovisas också effekterna av nu föreslagna förändringar ikombination med de förändringar som genomförts för är 1990.Jämförelsealternativet är därvid regler förutom en justering av 1989års skatteskala med hänsyn till inflationen. I beräkningarna beaktas inte bara de förändradeskattereglerna utan också höjningarna av barnbidraget 1991 och 1992 till 9000resp. 10020 kn per är, höjda bostadsbidrag dll hushåll med barn enligt BKU:sförslag samt införande av bostadsbidrag till hushåll utan barn. Höjningen avbarnbidraget frän 1989 till 1990 inräknas dock ej då denna höjning inte harnågot direkt samband med skattereformen och inte heller ingår i den tidigareredovisade finansieringskalkylen. För att belysa fördelningseffekterna på ett mångsidigtsätt indelas hushål len efter socioekonomisk grupp, ekonomisk standard, bruttoinkomst, för mögenhet, hushållstyp, boendeform och region, "" 9.7.3Uppdelning efter socioekonomisk grupp Prop. Deförst redovisade resultaten avser förändring av real disponibel inkomst närhushåll i uppdelas efter socioekonomisk grupp. Varjehushåll klassificeras därvid med hänsyn till hushällsföreständarens ålder ocharbetsförhållanden. Hushållsföreståndaren är den person i hushåUet som harhögst förvärvsinkomst. Ikolumn 2 i tabell 9.10 redovisar jag den förändring av den reala disponiblainkomsten som beräknas följa i genomsnitt för av de nuredovisade förändringarna. Effekterna av dessa förändringar i kombination medde förändringar som genomförts redan är 1990 redovisas i kolumn 3. Tabell 9.10 Förändring av real disponibel inkomst genomskattereformen för olika so-cioekonomiska grupper, . Grupp (1) Icke facklärda arbetare arbetare tjänstemän Tjänstemän på mellannivå Högre tjänstmän Övriga 3,3,2,2,2, Somframgår av den sista raden beräknas nu redovisade förändringar öka dendisponibla inkomsten med i genomsnitt för samtliga hushåll. Detta berorpå att en mindre del av finansieringen inte belastar hushållen vid dessaberäkningar samt att arbetsinkomsterna före skatt antas öka med en procent. Somframgår av kolumn 3 ökar den genomsnitdiga inkomsten något mer om ävenregeländringarna är 1990 beaktas. Ökningenav den disponibla inkomsten är ganska jämnt fördelad över de olikasocioekonomiska grupperna. Ett anmärkningsvärt resultat är att högretjänstemän, motsvarande yrken med krav utbildning eftergrundskola, fär en något mindre ökning av den disponibla inkomsten än arbetareoch övriga tjänstmän. Detta förklaras av att högre tjänstmän har förhållandevisomfattande läg- eller obeskattade pensions-, bil- och andra löneförmåner samtav att denna grupp också har förhållandevis stora aktieinnehav ochränteutgiften Beskattning av pensionsfonder och uttag av särskild löneskatt förpensionspremier har särskilt stor betydelse eftersom högre tjänstemän normalterhåller betydande kompletterande pensionsförmåner som blir föremål för skärptbeskattning. Utfalletför gruppen högre tjänstemän visar att mitt förslag om en väsent ligt mera likformig beskattning med restriktiva avdragsregler i kombination med ett förhöjt grundavdrag för läg- och mellaninkomsttagare och andra kompletterande fördelningspolitiska åtgärder skapar fördelningseffekter som uppväger effekterna av de kraftiga marginalskattesänkningarna för denna grupp höginkomsttagare. Därmed framgår ocksä att olikformighe- 633 terna i detidigare skattereglerna skapat betydande negativa fördelningseffekter. 9.7.4 Uppdelning efter ekonomisk standard I detta delavsnitt redovisar jag det beräknade utfallet avskattereformen när hushällen i stället uppdelas i grupper efter ekonomiskstandard mätt som den disponibla inkomsten dvs. inkomst efter skatt och bidrag,i förhållande dll hushållets storlek.' Inkomstmått av denna typ dominerar inomsåväl svensk som internationell forskning om fördelningsfrågor eftersom mandärigenom beaktar hushållets samlade inkomster och skatter som manuppnår jämförbarhet mellan hushåll av olika storlek. I tabell 9.11 redovisar jag skattereformens utfall närhushällen uppdelas i tio lika stora grupper - s.k. deciler - efter ekonomiskstandard. Den lägsta decilen utgörs således av de av hushällen som harlägst ekonomisk standard. Decil 3-7 utgörs av hushåll med normal ekonomiskstandard medan hushåll med högst ekonomisk standard återfinns i de högstadecilerna. Tabell9.11 Forändring av real disponibel inkomst genom skattereformen när hushållenuppdelas i deciler efter ekonomisk standard, . Genomsnittlig disponibel inkomst för en ensamstående utanbarn i resp. decilgrupp, kr (2) l;a decilen 6;e decilen 2,3, Ökningenav den disponibla inkomsten är ganska jämnt fördelad över de olika decilernaförutom att den lägsta och den högsta decilen får en mera begränsadförbättring. Som framgår av kolumn 3 arbetar vuxna som ingår i hushåll i denförsta decilen av heldd i genomsnitt, vilket kan jämföras med 81 %för samtliga hushåll. Förklaringen är att den första decilen till stor delbestår av personer som endast tillfälligtvis har låga inkomster (1)Hushållets storlek mäts i antal konsumentenheter enligt definition.En ensamstående vuxen motsvarar 1,15 konsumtionsenheter medan ett gift/sammanboendepar motsvarar 1,9 konsumentenheten Barn i åldrarna 0-3, 4-10 och 11-årmotsvarar 0,55, 0,65 resp. 0,75 konsumdonsenheten och som därför endast tillfälligtvis befinner sig i denlägsta decilen vid statis- Prop. 1989/90:110 tiska uppdelningar av dettaslag. Som exempel på hushåll i den lägsta decilen kan nämnashushåll som har låg redovisad arbetstid som en följd av studier,värnpliktstjänstgöring, barnledighet samt utlandsarbete eller annan vistelseutomlands under delar av året. I gruppen ingår också personer som har lågaredovisade inkomster på grund av explicita eller implicita reservcringar inomegna företag. Av hushällen i den första decilen klassificeras således som"övriga" avseende socioekonomisk grupp, dvs, hushällen klassificerasvarken som arbete eller tjänstemän. Den lägsta decilen är således mycket heterogen De lågaredovisade inkomsterna kan ofta vara förknippade med en normal eller t.o.m.hög konsumtion som en följd av framgångsrik skatteplanering eller skattefusk.Som jag nämnt tidigare är uppdelningen efter socioekonomisk mera rättvisande idetta avseende eftersom en tillfälligt läg inkomst inte påverkar denna klassificering. Ett hushåll med mera varaktigt låg inkomst som beror på enförhållandevis läg timlön hamnar normalt inte i den lägsta decilen även omfamiljen har barn. Som exempel kan nämnas att ett hushåll med två vuxna, ettbarn i åldern och ett barn i åldern , och som har löner påsammanlagt 18 000 kn hamnar i den andra decilen. Det stora flertaletpersoner med låg timlön och normal arbetstid hamnar därför i den andra eller ihögre deciler enligt tabell 9.11. Den högsta decilen får en förhållandevis liten förbättring.Detta kan förklaras av att den skärpta beskattningen av löneförmåner,pensionsfonder och aktier samt den reducerade skattelättanden för ränteutgifterfår en förhållandevis stor betydelse för denna decil. De tvä högstapercentilerna, dvs. de av hushållen som har högst ekonomiskstandard, får t.o.m sankt disponibel inkomst genom skattereformen. Denstatistiska osäkerheten är dock särskilt stor när beräkningen baseras påendast tvä procent av urvalet. 9.7.5 Uppdelning efter bruttoinkomst