prop · GD032 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:2 om trafiknykterhetsbrotten m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås olika ändringar i trafikbrottslagen (1951:649) somsyftar till att främja trafiknykterheten. Enligtförslaget skall gränsen för straflljar alkoholpåverkan i trafiken sänkas frånen blodalkoholhalt på till med motsvarande sänkningför alkoholhalten i utandningsluften. Trafiknykterhetsbrottendelas in i två grader som kallas rattfylleri och grovt rattfylleri. Vidbedömningen av om brottet skall anses som grovt skall, förutom alkoholhaltenoch påverkansgraden, särskilt beaktas om körningen har inneburit en påtagligfara för trafiksäkerheten. Motsvarande ändringar somde som avser trafikbrottslagen föreslås också i bestämmelserna om onykterhet itrafik i järnvägstrafiklagen (1985:192). I propositionen föreslåsockså ändringar i körkortslagen (1977:477) som innebär att möjligheterna attåterkalla körkort vidgas. Som huvudregel skall körkortet återkallas vid alla trafiknykterhetsbrott.Inom det område som föreslås nykriminaliserat skall dock gälla att varning istället kan meddelas, om detta av särskilda skäl kan anses vara en tillräckligåtgärd; Möjligheten att vid mildrande omständigheter meddela varning vid alkoholhaltermellan 0,5 och 0,& promille avskaffas. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1 1989/90. : 649) om straff för vissa Lag om ändring i lagen (1951 trafikbrott Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott dels att 4 § skall haföljande lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 4 a §, avföljande lydelse. Den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgår till i hans blod eller per liter i hans utandningsluft döms för rattfylleri till böter eller fängelse . För rattfylleri enligt första stycket döms också den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn och då är så påverkad av alkoholhaltiga drycker att det kan antas att han inte på ett betryggande sätt kan föra fordonet. Detsamma gäller om föraren är lika påverkad av något annat medel. Den som vid förande av motordrivet fordon eller spårvagn varit såpåverkad av starka drycker, att det kan antagas, att han icke på betryggandesätt kunnat föra fordonet eller spårvagnen, dömes för rattfylleri tillfängelse i högst eller, där omständigheterna är mildrande, till böter,dock lägst tjugofem dagsböter. Tillsamma straff dömes föraren, om han av annat berusningsmedel var så påverkad somnyss sagts. Densom fört motordrivet fordon eller spårvagn efter att ha förtärt starka dryckeri sådan mängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgick tillminst i hans blod eller per liter i hans utandnings-luft,skall anses ha varit så påverkad av starka drycker under färden, som i förstastycket sägs. 2 mom. Är del inte styrkt, att förare av motordrivet fordon eller spårvagnvar så påverkad, som i 1 mom. första stycket sägs eller hade sådanalkoholkoncentration som anges i 1 mom. tredje stycket, men har han förtfordonet eller spårvagnen efter att ha förtärt starka drycker i sådan mängdatt alkoholkoncentrationen under eller efter 'Senaste lydelse 1989:394. 2 Senaste lydelse 1978:92. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:2 färdenuppgick till i hans blod eller per liter i hans utandningsluft,döms till böter, dock lägst tio dagsböter, eller fängelse . 3mom.-' Vad som sägs i I mom. Första stycket gäller inte förare tredjestycket och 2 mom. gäller ej av motordrivet fordon, som är av-förare avmotordrivet fordon, som sett att föras av gående, är avsett att föras avgående. Bestämmelsernai I och 2 mom. Första och andra styckena gäller gäller inte om förandet av fordonet inte om förandet av fordonet ingår ingår som ett led i en vetenskaplig som ett led i en vetenskaplig eller eller därmed jämförlig undersök- därmed jämförlig undersökning till ning till vilken tillstånd har lämnats vilken tillstånd har lämnats av rege- av regeringen eller den myndighet ringen eller den myndighet som re- som regeringen bestämmer. År ett brott som avses i 4 § första eller andra stycket att anse som grovt,skall föraren dömas för grovt rattfylleri till fängelse i högst . Vidbedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om 1.jöraren har haft en alkoholkoncentration somuppgått till i hans blod eller per liter ihans utandningsluft, 2.föraren annars har varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annatmedel, eller 3.framförandet av fordonet har inneburit en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse 1987:281. Lag om ändring i järnvägstrafiklagen (1985:192) Härigenomföreskrivs att 6 kap. 2 § järnvägstrafiklagen (1985:192) skall ha följandelydelse. Om någon har fort ettmaskindrivet spårfordon på järnväg eller tunnelbana och därvid har varit såpåverkad av alkoholhaltiga drycker eller annat berusningsmedel att det måsteantas att han inte kunde föra fordonet på betryggande sätt, skall han dömas tilljängelsei högst eller, om omständigheterna är mildrande, till böter. Den som har fört ettsådant maskindrivet spårfordon som avses i första stycket efter att ha förtärtalkoholhaltiga drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen under ellerefter färden uppgick till i hans blod eller 0,75 milligramper liter i hans utandningsluft, skall anses ha varit så påverkad underfärden som anges i första stycket. .4r det inte styrkt attden som har fört ett sådant maskindrivet spårfordon som avses i första styckethar varit så påverkad som anges där eller hade sådan alkoholkoncentration somanges i andra stycket, men har han fört fordonet efter att ha förtärt alkoholhaltigadrycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgicktill i hans blod eller per liter i hans utandningsluft,skall han dömas till böter eller fängelse . Vadsom sägs i första stycket gäller också den som i annat fall vid järnväg ellertunnelbana har full- Den som för ettmaskindrivet spårfordon på järnväg eller tunnelbana efter att ha förtärt alkoholhaltigadrycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färdenuppgår till i hans blod eller per liter ihans utandningsluft döms till böter eller fängelse . Till samma straffdomsockså den som för ett sådant fordon och då är så påverkad av alkoholhaltigadrycker att det kan antas att han inte på ett betryggande sätt kan föra fordonet.Detsamma gäller om föraren är lika påverkad av något annat medel. Årett brott som avses i första eller andra stycket att anse som grovt, skallföraren dömas till fängelse i högst . Vid bedömande av om brottet ärgrovt skall särskilt beaktas om 1.föraren har haft en alkoholkoncentration som uppgått till minst 1,5promille i hans blod eller per liter i hans utandningsluft, 2.föraren annars har varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annatmedel, eller 3.framförandet av fordonet har inneburit en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Densom utan att fora fordon som avses i första stycket vid järnväg ellertunnelbana fullgör tjänst, i vil- ' Senaste lydelse 1989:395. gjort tjänst, i vilkeningår uppgifter av väsentlig betydelse för säkerheten, och därvid har varit såpåverkad av berusningsmedel att det måste antas att han inte kunde utföradessa uppgifter på betryggande sätt. ken ingår uppgifter avväsentlig betydelse för säkerheten, och då är så påverkad av alkohol eller någotannat medel att det måste antas att han inte kan utföra dessa uppgifter påbetryggande sätt döms till böter eller fängelse i högst . Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i körkortslagen (1977:477) Härigenomföreskrivs att 16 och 21-23 §§ körkortslagen (1977:477) skall ha följandelydelse. 16§'Ett körkort skall återkallas 1. omkörkortshavaren har brutit 1. om körkortshavaren har brutit mot 1 § andra stycket eller 4 § lagen mot 1 § andra stycket, 4 § eller 4 a§ (1951:649) om straff för vissa tra- lagen (1951:649) om straff för vissa fikbrott eller 6 kap. 2 § första, and- trafikbrott eller 6 kap. 2 § första, ra eller tredje stycket järnvägstra- andra eller tredje stycket järnvägs- fiklagen (1985: 192), trafiklagen (1985:192), 2. om körkortshavaren har brutitmot 5 § lagen om straff för vissa trafikbrott och överträdelsen inte kan ansessom ringa, 3. om körkortshavaren genomupprepade förseelser i väsentlig grad har visat bristande vilja eller förmågaatt rätta sig efter de bestämmelser som gäller i trafikens ellertrafiksäkerhetens intresse för förare av motordrivet fordon eller spårvagn, 4. om körkortshavaren i annat fallvid förandet av ett motordrivet fordon eller en spårvagn har överskridit högstatillåtna hastighet, kört mot rött ljus, underlåtit att iaktta stopplikt, körtom vid övergångsställe eller brutit mot någon annan fråntrafiksäkerhetssynpunkt väsentlig regel, allt om överträdelsen inte kan ansessom ringa, 5. om körkortshavaren på grund avopålitlighet i nykterhetshänseende ej bör ha körkort, 6. om det med hänsyn tillbrottslig gärning som körkortshavaren har gjort sig skyldig till kan antagasatt han ej kommer att respektera trafikreglerna och visa hänsyn, omdöme ochansvar i trafiken eller om han på grund av sina personliga förhållanden iövrigt ej kan anses lämplig som förare av körkortspliktigt fordon, 7. om körkortshavarensförutsättningar för rätt att föra körkortspliktigt fordon är så väsentligtbegränsade genom sjukdom, skada eller dylikt att han fråntrafiksäkerhetssynpunkt ej vidare bör ha körkort, 8. om körkortshavaren ej följerföreläggande att ge in läkarintyg eller bevis om godkänt förarprov, 9. om körkortshavaren ej följerföreläggande att förnya körkort, 10. omkörkortshavaren begär att körkortet skall återkallas. 21 f Om det vid prövningen av en an- Om det vid prövningen av en an sökan om förhandsbesked eller kör- sökan om förhandsbesked eller kör kortstillstånd finns hinder mot att kortstillstånd finns hinder mot att meddela körkortstillstånd på grund meddela körkortstillstånd på grund av sökandens personliga förhållan- av sökandens personliga förhållan den eller om ett körkort eller ett den eller om ett körkort eller ett körkortstillstånd återkallas med körkortstillstånd återkallas med stöd av 16 § 16, skall en spärrtid stöd av 16 § 16, skall en spärrtid 'Senaste lydelse 1986:373. Senaste lydelse 1985:197. pålägst en månad och högst bestämmas. Vid brott som avses i 1 § andrastycket eller 4§ 1 mom. lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott eller6 kap. 2 § första eller andra stycket järnvägstrafiklagen (1985:192) skallspärrtiden bestämmas till lägst . pålägst en månad och högst bestämmas. Vid brott som avses i 1 § andrastycket eller 4a§ lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott eller 6kap. 2 § tredje stycket järnvägstrafiklagen (1985:192) skall spärrtidenbestämmas till lägst . Istället för att körkortet eller körkortstillståndet återkallas, skall körkortshavarenmeddelas varning i sådana fall som avses i 16 § 2 6, om varningen av särskildaskäl kan anses vara en tillräcklig åtgärd. Har körkortshavaren avsevärtöverskridit högsta tillåtna hastighet, får varning i stället för återkallelsemeddelas endast om det föreligger synnerliga skäl. Om körkortshavaren harbrutit mot 4§ 2 mom. lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott eller 6kap. 2 § tredje stycket järnvägstrafiklagen (1985:192) men inte före fördensslut hade förtärt starka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationenunder eller efter färden uppgick till i hans blod eller 0,4milligram per liter i hans utandningsluft, får varning meddelas honom istället jör återkallelse om omständigheterna är mildrande. Istället för att körkortet eller körkortstillståndet återkallas skall körkortshavaren,utom då han avsevärt överskridit högsta tillåtna hastighet, meddelas varning isådana fall som avses i 16 § 2 6, om varningen av särskilda skäl kan ansesvara en tillräcklig åtgärd. Detsammagäller om körkortshavaren har brutit mot 4 § första stycket lagen (1951:649)om straff för vissa trafikbrott eller 6 kap. 2 § första stycket jämvägstrafiklagen(1985:192) och alkoholkoncentrationen under eller efter färden inte uppgick till0,i hans blod eller per liter i hans utandningsluft. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410) Härigenomföreskrivs att 12 och 20 §§ trafikskadelagen (1975:1410) skall ha följandelydelse. Trafikskadeersättning medanledning av personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligeneller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan. Ersättning till föraresom har gjort sig skyldig till brott som avses i 4 § lagen (1951:649) om straffför vissa trafikbrott kan även jämkas, om föraren därvid genom vårdslöshet harmedverkat till skadan. Har personskada lett till döden, kan ersättning tillefterlevande också jämkas, om den avlidne uppsåtligen har medverkat tilldödsfallet. Trafikskadeersättning medanledning av personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligeneller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan. Ersättning till föraresom har gjort sig skyldig till brott som avses i 4 § eller 4a§ lagen (1951:649)om straff för vissa trafikbrott kan även jämkas, om föraren därvid genomvårdslöshet har medverkat till skadan. Har personskada lett till döden, kanersättning till efterlevande också jämkas, om den avlidne uppsåtligen harmedverkat till dödsfallet. Trafikskadeersättningmed anledning av sakskada kan jämkas, om vållande på den skadelidandes sidahar medverkat till skadan. I fall som avses i 10 § andra stycket skall sådanmedverkan till sakskada anses föreligga, om vållande i samband med förandet avdet skadade fordonet eller det fordon varmed den skadade egendomen befordradeseller bristfällighet på fordonet har medverkat till skadan. Vidare skall i fallsom avses i 11 § tredje stycket sådan medverkan till sakskada anses föreligga,om vållande i samband med spårdriften eller bristfallighet i någon anordningför denna har medverkat till skadan. Jämkningenligt första eller andra stycket sker efter vad som är skäligt med hänsyn tillden medverkan som har förekommit på ömse sidor och omständigheterna i övrigt. Har skada för vilken trafikskadeersättningutgått vållats uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet, inträderförsäkringsanstalten intill det utgivna beloppet i den skadelidandes rätt tillskadestånd av skadevål-laren. Detsamma gäller, om skadan har vållats genomvårdslöshet av förare som har gjort sig skyldig till brott som avses i 4 §lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Har skada för vilkentrafikskadeersättning utgått vållats uppsåtligen eller genom grovvårdslöshet, inträder försäkringsanstalten intill det utgivna beloppet i denskadelidandes rätt till skadestånd av ska-devållaren. Detsamma gäller, om skadanhar vållats genom vårdslöshet av förare som har gjort sig skyldig till brottsom avses i 4 § eller 4 a§ lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. 'Senaste lydelse 1985:194. Senaste lydelse 1985:194. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. eller spårväg enligt jämvägstrafiklagen (1985:112) eller annanförfattning ansvarig fbr skada till följd av spårdriften och har trafikskadeersättningutgått för skadan, får försäkringsanstalten kräva ersättningen åter från denansvarige i den omfattning som är skälig med hänsyn till den medverkan som harförekommit på ömse sidor och omständigheterna i övrigt. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207) Härigenomföreskrivs att 6 kap. 1 § skadeståndslagen (1972:207) skall ha följandelydelse. Föreslagen lydelse 6 kap. Skadeståndmed anledning av personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligeneller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan. Skadestånd till förareav motordrivet fordon som har gjort sig skyldig till brott som avses i 4§ lagen(1951:649) om strafT för vissa trafikbrott kan även jämkas, om föraren därvidgenom vårdslöshet har medverkat till skadan. Har personskada lett till döden,kan skadestånd till efterlevande också jämkas, om den avlidne uppsåtligen harmedverkat till dödsfallet. Skadeståndmed anledning av personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligeneller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan. Skadestånd till förareav motordrivet fordon som har gjort sig skyldig till brott som avses i 4 §eller 4 a§ lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott kan även jämkas,om föraren därvid genom vårdslöshet har medverkat till skadan. Har personskadalett till döden, kan skadestånd till efter levande också jämkas, om denavlidne uppsåtligen har medverkat till dödsfallet. Skadeståndmed anledning av sakskada eller ren förmögenhetsskada kan jämkas, om vållandepå den skadelidandes sida har medverkat till skadan. Jämkningav skadestånd enligt första eller andra stycket sker efter vad som är skäligtmed hänsyn till graden av vållande på ömse sidor och omständigheterna i övrigt. Denna lag träder i kraftden . ' Senaste lydelse1975:1357. 6 Förslagtill Prop. Lagom ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltigadrycker m. m. Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. skall ha följande lydelse. 1§' Alkoholhaltiga drycker eller and- Alkoholhaltiga drycker eller and ra berusningsmedel, vilka påträffas ra berusningsmedel, vilka påträffas hos den som brutit mot 4 § lagen hos den som brutit mot 4 § eller (1951:649) om straff för vissa tra- 4 a§ lagen (1951:649) om straff för fikbrott, 6 kap. 2§ järnvägstrafik- vissa trafikbrott, 6 kap. 2§ järn- lagen (1985:192), 13 kap. 1 § luft- vägstrafiklagen (1985:192), 13 kap. fartslagen (1957:297) eller 325 § 1§ luftfartslagen (1957:297) eller sjölagen (1891:35 s. 1) skall vara 325 § sjölagen (1891:35 s. 1) skall förverkade, om det inte finns sär- förklaras förverkade, om det inte skilda skäl mot detta. finns särskilda skäl mot det. Detsammaskall gälla om sådana drycker eller berusningsmedel påträffas hos den sommedföljt vid tillfället, om berusningsmedlen kan antas ha varit avsedda ävenför den som begått gärningen. Medför någon i strid mot gallan- Medför någon i strid mot gällan de bestämmelser spritdrycker, vin de bestämmelser spritdrycker, vin eller starköl vid offentlig tillställ- eller starköl vid en offentlig tillställ ning, skola de ock vara förverkade ning, skall dessa också förklaras som i första stycket sägs. förverkade, om det inte finns sär- skildaskäl mot det. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, R. , , , , , ,, , , Lööw Proposition om trafiknykterhetsbrotten m. m. Itrafiksäkerhetsarbetet ingår åtgärder för att förbättra nykterheten i trafikensom en viktig del. Samhällets reaktioner på alkoholförtäring i samband medfordonsförande har skärpts successivt. Både ansvarsområdetoch kontrollmöjligheterna har därvid utvidgats. Som ett ytterligare led i detarbetet har antagit regeringens förslag om ändring i lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott, m. m. (prop 1988/89:118, JuU 27, rskr.314, SFS 1989: 393- 395). Den nya lagstiftningen innebär att alkoholutandningsprovskall kunna användas som bevismedel i trafiknykterhetsmål och att möjligheternaskall vidgas att rutinmässigt ta alkoholutandningsprov på fordonsförare. Idetta ärende tas frågan om ytterligare vidgningar av ansvarsområdet upp. Inomjustitiedepartementet upprättades promemorian (Ds Ju 1983:6) Trafiknykterhetsbrotten,Förslag till ändringar i lagstiftningen. Promemorian innehöll flera olikaförslag med anknytning till straffbestämmelserna om rattfylleri ochrattonykterhet. Dessa gick ut på bl. a. en sänkning av den nedre straffbarhetsgränsenför trafiknykterhetsbrott från 0,5 till och en delvis ändradutformning av trafiknykterhetsbrotten enligt vilken dessa skulle indelas i tvåsvårhetsgrader, rattfylleri och grovt rattfylleri. Efterremissbehandling av promemorian beslöt regeringen att inhämtalagrådets yttrande över ett förslag som hade upprättats inom justitiedepartementetpå grundval av bl. a. promemorieförslagen om sänkt promillegräns och ändradutformning av brottskonstruktionema. Sedan lagrådet avgett yttrande föreladesriksdagen förslagen genom prop. 1984/85:21. Propositionen återkalladessedermera av regeringen (skr. 1984/85:91, rskr. Ifråga om det närmare innehållet i departementspromemorian vill jag 12 hänvisatill att denna ingår som bilaga 1 i den förut nämnda prop. 1989/90:21984/85:21. Även beträffande remissbehandlingen av promemorian och lagrådetsyttrande över förslagen får jag hänvisa till den propositionen (bil. 2 resp. s.51 f.). Underår 1988 remissbehandlades de förslag om alkoholutandningsprov som bevismedel i trafiknykterhetsmåloch vissa föreslagna ändringar i lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov somhar utgjort underiag för det nämnda riksdagsbeslutet. I detta sammanhanggavs remissinstanserna tillfälle att lämna synpunkter på det förslag tillsänkning av den nedre straffbarhetsgränsen för trafiknykterhetsbrott sombehandlats i den återkallade propositionen. Enförteckning över remissinstanserna bör fogas som bilaga 1 till protokollet idetta ärende. En sammanställning över remissyttrandena har upprättats inomjustitiedepartementet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr89-1347). Jagtar i detta ärende upp frågan om en sänkning av den nedre straffbarhetsgränsenför trafiknykterhetsbrott. Jag behandlar emellertid även vissa andra frågor,som berördes i den återkallade propositionen. Detta gäller främst frågan ombeteckningarna på trafiknykterhetsbrotten samt den lagtekniska konstruktionenav sambandet mellan dessa brott. Jag behandlar även vissa körkortsfrågor. Enav dessa körkortsfrågor har berörts i betänkandet (SOU 1987:43) Snabbarekörkortsingripanden m.m. I betänkandet har körkortsutredningen föreslagit enändring i 22 § körkortslagen (1977:477, KL). Betänkandet som remissbehandlatshar till största delen behandlats i prop. 1988/89:134. En förteckning överremissinstanserna finns fogad som bilaga till protokollet i ärendet och ensammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(dnr RS 123/89). Den fråga som jag, efter samrådmed chefen för , tar upp här och som har behandlatsi det nu nämnda betänkandet har samband med frågan om sänkning av den nedre straffbarhetsgränsen.Den gäller reglerna om körkortsåterkallelse och varning vid trafiknykterhetsbrottdär blodalkoholhalten ligger under . Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över lagförslagbeträffande de i detta ärende aktuella frågor som jag nu har nämnt. Lagförslagetoch lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2och bilaga 3. Lagrådethar i allt väsentligt lämnat förslagen utan erinran. Beträffande ett parbestämmelser i de remitterade förslagen förordar lagrådet jämkningar av lagtextenoch beträffande vissa frågor har lagrådet närmare gått in på innebörden iförslagen. I samband med att jag behandlar de olika sakfrågorna och deenskilda paragraferna i mitt förslag kommer jag att redovisa de uttalanden somlagrådet gjort i fråga om dessa bestämmelser och mot vilka jag inte har någotatt erinra. Som kommer att framgå godtar jag också lagrådets förslag tilljämkningar av lagtexten. Härutöver bör vissa redaktionella ändringar göras ilagrådsremissens förslag. I det följande kommer jagförst att kortfattat redogöra för innehållet i gällande rätt och det reformarbete som har förekommit på området (av- 13 snitt 2.1 resp. 2.2). Jagkommer också att lämna vissa upplysningar om Prop. 1989/90:2 utländsk rättoch om undersökningar om alkohol och trafik (avsnitt 2.3 och 2.4). Därefterkommer jag först att ange de allmänna utgångspunkterna för mina förslag(avsnitt 3.1) och sedan redovisa mina överväganden och förslag under följandefyra rubriker, nämligen straffbarhetsgränsen(avsnitt 3.2), straffbestämmelsernasuppbyggnad (avsnitt 3.3), vissakörkortsfrågor (avsnitt 3.4) samt vissaövriga frågor (avsnitt 3.5).