prop · GD0387 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:87 om vissa internationella frågor rörande makarsförmögenhetsförhållanden Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . lpropositionen läggs fram ett förslag till lag om vissa internationella frågor rörandemakars förmögenhetsförhållanden. Den föreslagna lagen innehåller regler om närsvensk domstol är behörig att la upp frågor om makars förmögenhetsförhållandeni mål eller ärenden med internationell anknytning. Vidare innehåller denregler om vilket lands lag som skall tillämpas i sådana fall. Lagenersätter lag om vissa internationella rättsförhållanden rörandeäktenskaps rättsverkningar. Densärskilda intemordiska regleringen rörande makars förmögenhetsförhållandenberörs inte av förslaget. Genomden nya lagen sker en övergång från nationalitetsprincipen tillhemvistprincipen. Det innebär att makarnas hemvist under äktenskapet och intesom nu mannens medborgarskap vid äktenskapets ingående får avgörandebetydelse för vilket lands lag som skall tillämpas på deras förmögenhetsförhållanden.Lagen knyter därmed an till den ordning som gällt för medborgare ide nordiska länderna. Förslaget innebär bl. a. att samtliga invandrare ochutvandrare kommer all bedömas efler i huvudsak samma principer. Lagenöppnar möjlighet för makar all träffa avtal om vilket lands lag som skalltillämpas på deras förmögenhetsförhållanden. Avtalsmöjligheten är dockbegränsad så till vida att åtminstone någon av makarna måste ha anknytning genom hemvist eller medborgarskap lill det land vars lag de vill göratillämplig. Detföreslås särskilda skyddsregler som skall begränsa tillämpningen av utländsklag i vissa fall. a. skall den make som bäst behöver makarnas 1 1989/90. gemensamma bostad ochbohag kunna få överta den egendomen, om den Prop. 1989/90:87 finns iSverige. Vidare föreslås att jämkning får ske vid bodelning som verkställs häri landet, även om en främmande lag är tillämplig på makarnasförmögenhetsförhållanden. Särskilda regler föreslås till skydd för tredje manhär i landet. Denföreslagna lagens regler om när svensk domstol är behörig har utformats så attde skall grunda svensk domsrätt i situationer där det finns ett praktiskt behoveller rimligt intresse av all en tvist om makars förmögenhetsförhållanden blirlöst i . Dennya lagen föreslås träda i kraft . Propositionens lagförslag Prop-1989/90:87 Lag om vissa internationella frågor rörande makars förmögenhetsförhållanden 1 § Denna lag är tillämplig på frågor om makars förmögenhetsförhållan den som har anknytning till en främmande stat. Lagengäller dock inte i den mån något annal följer av en annan lag. 2 § En fråga om makars förmögenhetsförhållanden får tas upp av svensk domstol, 1. omfrågan har samband med ett äklenskapsmål i , 2. om svaranden har hemvist iSverige, 3. om käranden har hemvist iSverige och svensk lag enligt 3 eller 4 § är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden, 4. om frågan rör egendom iSverige, eller 5. om svaranden i en uppkommen frågahar godtagit all saken prövas i eller har gått i svaromål i saken utaninvändning om domstolens behörighet. Särskildabestämmelser om svensk domstols behörighet i frågor om bodelning med anledningav en makes död finns i lagen (1937:81) om internationella rättsförhållandenrörande dödsbo. En sådan fråga får tas upp av svensk domstol även i fall somanges i första stycket 2, 3 och 5. 3 § Har makar eller blivande makar skriftligen avtalat alt en viss stals lag skall tillämpas på deras förmögenhetsförhållanden, skall det gälla om 1. avtaletavser lagen i en stat där någon av dem hade hemvist eller var medborgare när avtalet ingicks, och 2. någotannat inte följer av 5 12 §§ . Ärden ena maken död, får den efterlevande maken ingå ett avtal enligt förstastycket med den avlidnes arvingar och universella lestamenlstagare. 4 § Har tillämplig lag inte beslämts genom avtal, gäller lagen i den stal där makarna tog hemvist när de gifte sig. Ombåda makarna senare har tagit hemvist i en annan stat och varit bosatta där , tillämpas i stället den statens lag. Har båda makarna tidigare underäktenskapet haft hemvist i den staten eller är båda makarna medborgare i denstaten, tillämpas dock den statens lag så snart de har tagit hemvist i staten. 5§ En rättshandling mellan makar avseende deras förmögenhetsförhållanden ärgiltig, om den stämmer överens med den lag som är tillämplig på makamasförmögenhetsförhållanden när rättshandlingen företas. Företas rättshandlingenföre äktenskapet, är den giltig, om den stämmer överens med den lag som blirtillämplig när makama ingår äktenskap. Rättshandlingen skallvidare anses giltig lill formen, om den uppfyller formkraven enligt lagen i denstat där den företas eller där makama då har hemvist. Äktenskapsförord mellanmakar som har hemvist i när rättshandlingen företas blir dock gällandehär i landet endast om registrering sker enligt bestämmelsema i äktenskapsbalken.Gåva mellan makar som har hemvist i när gåvan ges blir gällande motgivarens borgenärer endast om vad som föreskrivs för sådan giltighet i 8 kap. 1§ har iakttagits. Särskildabestämmelser om bodelning m. m. 6 §På begäran av en make eller en dödsbodelägare skall svensk lag tillämpas beträffande förfarandet vid bodelning, även om utländsk lag är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden. Bestämmelserna i svensk lag om förfarandei vid bodelning får tillämpas också när den utländska lagen föreskriver en annan form för delning eller avräkning beträffande makars egendom. Enbodelning enligt 9 kap. 1 § andra stycket får dock förrättasbara om den tillämpliga utländska lagen på motsvarande sätt tillåter makarnaalt förrätta bodelning under äktenskapet när de är ense. 7 §Vid en bodelning skall makamas samtliga tillgångar och skulder i och utomlands beaktas, om inte något annat följer av den lag som är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden. Vid lottläggningen bör en make i första hand tilldelas egendom som tillhör honom eller henne utomlands. Finnsdel egendom i ett främmande land och kan det antas att bodelningen inte kommeratt gälla i del landet, får bodelningen begränsas till att gälla en viss del avmakarnas egendom. En sådan begränsning får dock inte göras, om någon av makamamed rimliga skäl motsätter sig det. 8 § Har det i en främmande statmeddelats etl slutligt beslut om legal separation och har makarna inte ålempplagitsammanlevnaden, skall egendom som makarna har förvärvat efler separationen inteingå i en bodelning där svensk lag är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållanden.Vid en sådan bodelning skall täckning för skulder beräknas med hänsyn lillförhållandena vid separationen. 9 § Äktenskapsbalkensbestämmelser om förfogande över makars gemensamma bostad och bohag och om enmakes rätt att vid bodelning överta sådan egendom skallalllid tillämpas, om bostaden och bohaget Prop. 1989/90:87 finns i . 10 §Vid en bodelning som görs i får jämkning ske enligt 12 kap. , även om en utländsk lag är tillämplig på makamas förmögenhetsförhållanden. 11 §Inskränkningar som en utländsk lag innehåller i en makes räll all förfoga över sådan fast egendom eller tomträtt som tillhör denne make och finns i kan inte göras gällande mot tredje man i vidare mån än vad som följer av svensk lag. Detsammagäller inskränkningar i en makes rätt att förfoga över sin övriga egendom ellerall skuldsätta sig, om tredje man och maken befann sig i närrättshandlingen förelogs och tredje man inte kände lill eller borde ha känt lillinskränkningen. 12 §Begränsningar som en utländsk lag innehåller i en makes skyldighet all med sin egendom svara för sina skulder kan inte göras gällande i , om skulden hänför sig lill en rättshandling varigenom en make har förfogal över sin fasla egendom eller tomlrält och egendomen finns här i landet. Delsammagäller om skulden hänför sig till en rättshandling varigenom en make harförfogat över annan egendom eller skuldsatt sig, om tredje man och maken befannsig i när rättshandlingen företogs och tredje man inte kände lill ellerborde ha känt lill inskränkningen. 13 § Om del inte finns någonbehörig domstol när svensk domsrätt föreligger enligt denna lag, skall frågantas upp av . 14 § Vid tillämpningen av dennalag skall den som är bosall i en viss stat anses ha hemvist där, ombosättningen med hänsyn till vistelsens varaktighet och omständigheterna iövrigt får anses stadigvarande. 15 § En bestämmelse i en utländsklag får inte tillämpas, om det skulle vara uppenbart oförenligt med gmndema förden svenska rättsordningen all tillämpa bestämmelsen. Denna lag träder i krafl den 1juli 1990, då lagen (1912:69) om vissa intemationella rättsförhållanden rörandeäktenskaps rättsverkningar skall upphöra all gälla. Vid tillämpning av 1 § andrastycket skall med annan lag likställas förordningen (1931:429) om vissa intemationellarättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap. Bestämmelsema i 2 § medför inteall svensk domstols behörighet i en fråga som väckts vid domstolen föreikraftträdandet går föriorad. Har talan i ett mål ellerärende som avser makars förmögenhelsförhål- landenväckts vid domstol före ikraftträdandet, tillämpas äldre bestäm- Prop.1989/90:87 melser. Har en för bodelning avgörandetidpunkt inträtt före ikraftträdandet, tillämpas äldre bestämmelser om makarsförmögenhetsförhållanden vid bodelningen. Detta gäller dock inte frågor ombodelningens form eller frågor som avses i 6 §. En giltig rättshandling rörandemakars förmögenhetsförhållanden som förelogs före ikraftträdandet förlorar intesin giltighet genom den nya lagen. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 1 febmari 1990 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , ,, , , , , Proposition om vissa intemationella frågor rörande makarsförmögenhetsförhållanden Familjelagssakkunnigaöverlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1987:18) Intemationella familjerällsfrågor.De sakkunniga (fd. hovrättspresidenten , ordförande, och professomLennart ) föreslår i betänkandet en helt ny lag om intemationella familjerällsfrågor.Lagförslaget innehåller bestämmelser om äktenskaps ingående (1 kap.),äktenskapsmål (2 kap.), underhåll lill bam och make (3 kap.), makarsförmögenhetsförhållanden (4 kap.) och arv (5 kap.). Del avslutas med etlavsnitt om gemensamma bestämmelser (6 kap.). Till betänkandet har fogats enreservation. Pågmndval av ett förslag i betänkandet om att reglema i om bevakningav testamente skulle upphävas föreslog regeringen i febmari 1989 en sådanlagändring (prop. 1988/89:88). Lagförslaget antogs av (LU32, rskr.246) och de nya bestämmelsema trädde i kraft den .1 juH 1989 (SFS 1989:308). Jagavser nu att ta upp ett annat ämnesområde som behandlas i familje-lagssakkunnigasbelänkande. Del gäller vissa intemationella frågor röran de makarsförmögenhetsförhållanden. Övriga delar i de sakkunnigas förslag bör av skälsom jag strax återkommer lill inte behandlas . Familjdagssakkunnigasslutbetänkande har remissbehandlats. Till protokollet i dettalagstiftningsärende bör fogas en sammanfattning av betänkandet och lagtexten iaktuella delar som bilaga 1 och 2 saml en sammanställning av remissyttrandenasåvitt avser de nu behandlade frågoma som bilaga 3. Underlagstiftningsärendets beredning i har överläggningarhållits med företrädare för justitiedepartementen i , och . Regeringenbeslutade all inhämta lagrådels yttrande över lagförslaget.Del lagförslag som remitterats lill lagrådet bör fogas lill protokollet i dettaärende som bilaga 4. Lagrådethar lämnat lagförslaget utan erinran. Lagrådels yttrande bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 5. 1 förhållande till lagrådsremissenkommer jag atl föreslå några mindre redaktionella ändringar och förtydliganden(jfr I, 2, 7, 10 12 §§ och punkten 3 i övergångsbestämmelserna). Enlagstiftning om internationella familjerällsfrågor kommer atl beröra relativtmånga människor. Delta hänger samman med migrationens omfattning och den ökadeintemationalisering som vårt samhälle genomgår. har haft en betydande arbetskraftsinvandring. Ett växande antalflyktingar och anhöriga lill dessa har tagit sin tillflykt hit. Depågående ekonomiska integrationssträvandena i och i i storthar också gjort alt människor i långt större utsträckning än tidigare bosättersig utomlands, både tillfölligt och mera permanent. Efterkrigstidensinvandring lill har inneburit ett väsentligt tillskott till densvenska befolkningen. Antalet personer som är bosatta här i landet men som ärfödda i utlandet har ökat kraftigt och uppgår nu lill omkring 650.000.Invandringen har inneburit ett betydande befolknings-tillskott även indirektgenom de barn till invandrare som har fölls här. Det totala antalet personermed invandrarbakgmnd i den meningen all de själva eller deras föräldrar ellerfar- eller morföräldrar har kommit till uppgårtill drygt en miljon människor. Invandringenlill var långt in på 1970-lalel sammansatt av ell fåtal större gmpper.Nordbor utgjorde del starkaste inslaget i inflyttningen. Vid millen av 1970-lalelvar av samtliga utländska medborgare finländare. Därefter komjugoslaver, norrmän, greker och tyskar. Även övriga invandrare kom tillövervägande delen från . Vidmillen av ändrade invandringen karaktär. Den utomnordiskaarbetskraftsinvandringen upphörde i stort sett. Den följdes av en invandringsom till stor del utgjordes av anhöriga till dem som tidigare hade kommit. Ibörjan av fick dessutom en starkt ökad flyktinginvandring,främst från . Enmycket stor andel av invandrarna är väl integrerade i det svenskasamhället, inte bara genom all de har bott här ulan ävengenom att de lever i hushållsgemenskap med infödda svenskar. Av de utomlandsfödda personer som var samboende vid folkräkningslill- fallet1980 hade av männen och av kvinnorna en i Prop.1989/90:87 född partner. Somjag nämnde har del vanligaste slaget av invandring till från länderutanför varit s. k. anknylningsinvand-ring. Anknytningenbeslår ofta i att invandraren är gift eller gifter sig med en i bosattperson, t. ex. en infödd svensk eller en tidigare invandrare som bott iSverige . Även många av de nyinvandrande har således anknytning tilldel svenska samhället genom sin familj. Denna anknytning blir särskilt tydligvad gäller den s. k. andra generationen. Vid årskiftel /85 fanns i Sverige276.400 barn med minsl en i utlandet född förälder. Ungeför hälften av allainvandrarbarn i har en svensk förälder. Utvandringenfrån ökade markant men har under senare årstabiliserats något. Drygt 20.000 personer utvandrade . Flertaletav utvandrarna har tidigare invandrat lill . 2,1.2Reformbehovet m. m. Desvenska internationella reglema på familjerättens område utgör en del av densvenska rättsordningen. Till skillnad från de nationella reglerna, som syftartill alt lösa inhemska tvister, lar de internationella reglerna sikte pårättsförhållanden som har anknytning till främmande land. I dagens internationaliseradevärld med en stor rörlighet över nationsgränserna får dessa regler en alltstörre betydelse. Personer med olika medborgarskap eller hemvist i olikaländer ingår t. ex. äktenskap med varandra, varvid olika rättsliga frågorrörande bl. a. makarnas förmögenhetsförhållanden kan uppslå. Den svenskainternationella familjerättens huvuduppgift är all fastställa vilkarättsförhållanden med utländsk anknytning som skall prövas enligt främmanderätt och vilken främmande rättsordning det i så fall blir fråga om. Derättsregler som anses tillhöra den internationella familjerätten löser alltså iprincip inte själva tvistefrågorna utan bestämmer normalt bara enligt vilketlands lag dessa frågor skall lösas. Densvenska internationella familjerätten företer en relativtsplittrad bild. Det finns ett stort antal lagar som var för sig reglerar olikadelar av familjerätten, t. ex. lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationellarättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, lagen (1912:69) om vissainternationella rättsförhållanden rörande äktenskaps rätlverkningar samt lagen(1937:81) om internationella rättsförhållanden rörande dödsbo. Vid sidan avlagarna har dessutom genom rättspraxis utbildats ytterligare rättsregler somtillhör den internationella familjerätten. Vårinternationella familjerätt består dels av allmänna regler som gäller iförhållande till alla stater, dels av regler som gäller i förhållande lillendast vissa stater. De senare har tillkommit genom internationella överenskommelser.De tar över de allmänna reglerna i den mån del föreligger en konflikt mellanregelsystemen. Familjesakkunnigahar ansett det önskvärt alt samla den internationella familjelagstiftningen ien lag. Enligt de sakkunniga skulle lagstiftningen därmedbli lättare att överblicka och tillämpa. En sådan reform skulle enligt de sakkkunnigaockså leda till att det blir lättare att sprida kännedom om lagens regler.Eftersom det emellertid inte låg inom ramen för de sakkunnigas uppdrag attlägga fram ett sådant heltäckande lagförslag, nöjde de sig med att ta ett stegpå den vägen och lägga fram ett förslag som inom ramen för en lag ominternationella familjerällsfrågor innehåller regler om äktenskaps ingåendeoch upplösning, makars förmögenhetsförhållanden, underhåll till barn och make samlarv. De sakkunniga förutsatte atl del av dem framlagda lagförslaget senareskulle kompletteras med regler rörande andra delar av familjerätten, l.ex.regler om faderskap, förmynderskap, adoption och samboförhållanden. (Ju 1984:07) har därefter i betänkandet (SOU 1987:73) Internationella förmynderskapsfrågoroch i betänkandet (SOU 1989:100) Adoptionsfrågor föreslagit vissakompletteringar i det av familjelagssakkunniga framlagda lagförslaget, bl. a. vadgäller vårdnad om barn, förmynderskap och adoption. Det förstnämnda belänkandethar remissbehandlats medan det andra betänkandet skall remissbehandlas undervåren 1990. Ett viktigt område avfamiljerätten som behöver uppmärksammas i delta sammanhang är samborälten.Behovet av en svensk internationell samboreglering gör sig allt mer gällande. Redan av vad jag nu harberört framgår all tiden ännu inte är mogen för ell ställningstagande tillfrågan om en heltäckande svensk lag om internationella familjerällsfrågor.Därtill kommer en annan omständighet som också talar för all man bör avvaktamed detta ställningslagande. deltar tillsammansmed etl trettiotal andra länder i del samarbete som bedrivs av Haagkonferensenför intemationell privaträtt. Flera av de konventioner som har utarbetats vidkonferensen berör det familjerätts-liga området, l.ex. konvention omtillämplig lag för makars förmögenhetsförhållanden och konvention omtillämplig lag beträffande arv. De i konferensen deltagande staterna haremellertid av olika skäl inte i någon större utsträckning tillträtt defamiljerättsliga konventionerna. Det värde som otvivelaktigt är förknippat medalt länder har samma bestämmelser om lagval kan alltså endast i begränsadomfattning uppnås genom all tillträder konventionerna. De invändningarsom i sak kan riktas mot de lösningar som konventionerna innehåller får därmedökad tyngd. Till den frågan återkommer jag i det följande när jag går in på omSverige bör ansluta sig till den nämnda Haagkonvenlion. Av särskild betydelse förfrågan om en heltäckande reglering av den svenska internationella familjerättenär om skall ansluta sig lill Haagkonvenlion om tillämplig lagbeträffande arv; Från sida förelåg först delmaterial rörande denna konvention som är en fömtsättning för att man här iSverige skall kunna sända ut den på remiss beträffande frågan om skallansluta sig till konventionen. 1 övriga nordiska länder har man också avvaktatdel materialet. Del kan bl.a. mot bakgmnd av det antas att man inte förränom tidigast ell år kan få en samlad bild av vilket intresse del finns frånolika länders sida för en anslutning till konventionen. Om ett stort Prop.1989/90:87 antal länder är beredda all ansluta sig, talar det för atl ävenSverige bör ansluta sig till konventionen. Konventionensinnehåll avviker dock på en del väsentliga punkter från vad familjelagssakkunnigahar föreslagit beträffande lillämpfig lag vid arv. Vid remissbehandlingen av desakkunnigas förslag har från en del håll antytts att de sakkunnigas förslag äratt föredra framför konventionens regler, om inte konventionen får en bredanslutning. Jag delar den uppfattningen, framför allt med hänsyn lill all deav familjelagssakkunniga föreslagna reglema är enklare att tillämpa och fömtsebara resultat än konventionens regler. Medhänsyn till del anförda är del enligt min mening för tidigt all nu la ställningtill vilka regler som bör gälla beträffande tillämplig lag vid arv. Samtidigtförhåller del sig så alt lösningama beträffande andra delar av familjdagssakkunnigasförslag har ett så nära samband med de lösningar som väljs beträffande arv attdet knappast är lämpligt all lägga fram förslag i dessa delar . Slutsatsenblir atl del därmed också är för tidigt alt la ställning till frågan om en lagom intemationella familjerällsfrågor av del slag som familjelagssakkunniga harföreslagit. Påell område av den intemationella familjerätten är del emellertid så angelägetmed nya regler atl den saken inte gäma kan anstå lill dess att tiden blir mogenför en mera omfattande reform. Del gäller reglema om tillämplig lag beträffandemakars förmögenhetsförhållanden. Gällande regler på detta område leder nämligenemellanåt till stötande resultat. Reglerna som bl.a. innebär all lagen i det land som mannen vid äktenskapels ingåendevar medborgare i skall tillämpas på makarnas förmögenhetsförhållanden och påbodelning mellan makama i samband med att äktenskapet upphör bygger på ellföråldrat synsätt på förhållandel mellan mannen och kvinnan i äktenskapet.Dessa regler har utsatts för en stark kriiik som enligt min mening är klartberättigad. Det är t. ex. inte rimligt all turkisk lag skall tillämpas påbodelning med anledning av äktenskapsskillnad mellan en turkisk man och ensvensk kvinna när båda har varit bosatta i under hela äktenskapet. Påmotsvarande sätt är det inte rimligt alt svensk lag skall tillämpas bara föratt mannen är svensk medborgare, om den andra maken är utländsk medborgare ochmakarna i övrigt inte har någon starkare anknytning till . Som harframhållits, bl.a. vid remissbehandlingen av familjdagssakkunnigas betänkande,är del en viktig jämställdhelsfråga all undanröja de nuvarande reglerna. Ocksåi har kriiik framförts mot de gällande reglema.Vid del tillfälle då frågan senast behandlades där underslröks viklen av all ellförslag till en modem lagstiftning på delta område möjligt fördäggsriksdagen (se 1988/89:LU22). Jagser det således som myckel viktigt all få fram nya regler om tillämp lig lag beträffande makars förmögenhetsförhållanden. Sådana regler finns lag om vissa intemationella rättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar. Den lagen bygger på en . Enligt sin ordalydelse skall lagen tillämpas endast om regeringen under fömtsättning av ömsesidighet har förordnal alt den är tillämplig i 11 förhållande lill vissstat. Sedan sagt upp konventionen har rege- Prop. 1989/90:87 ringenhävt alla tidigare förordnanden om alt lagen skall tillämpas. Lagen skallsåledes inte tillämpas i förhållande till någon enda stat. Lagen är emellertidinte upphävd. Den anses i viss omfattning ge uttryck åt allmängiltiga gmndsatserpå den intemationella privaträttens område (se rättsfallet NJA 1970 s. 420, prop.1973:158 s. 24, Eek, Lagkonflikter i tvistemål s. 73 f, Pripp i SvJT 1978 s 308f och i SvJT 1982 s. 218). Lagen behandlar frågor om tillämplig lag förmakars rättigheter och skyldigheter i personligt hänseende (framför alltunderhållsskyldighet) och för makars förmögenhetsförhållanden. Den innehåller däremoiinte regler om svensk domstols behörighet atl handlägga frågor om äktenskapetsrättsverkningar eller om erkännande av utländska avgöranden. Närdet gäller reglema om underhåll mellan makar ger lag emellertidknappast ullryck ål några allmänna rättsgmndsatser som upprätthålls irättspraxis.