prop · GD0350 · 1989-12-31 00:00:00 — Ingår sådan alkohol i en blandning somavses i 1 § första stycket a) dier b) utgår skatten för den inblandade alkoholenmed per liter och för blandningen i övrigt med per literom den utgörs av blyfri bensin och med per liter om den utgörsav annan bensin. Skattutgår, om inte annat sägs i andra stycket, med per liter förblyfri bensin, varmed avses bensin med en blyhalt om högst 0,013 gram per litervid , och med per liter för annan bensin. För metanol och etanolutgår skatten med per liter. Ingår sådan alkohol i en blandning som avsesi 1 § första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade alkoholenmed per liter och för blandningen i övrigt med per literom den utgörs av blyfri bensin och med per liter om den utgörsav annan bensin. Skattenberäknas efter varans fakturerade volym. I denna skall dock inte inräknassmörjolja som har tillsatts bensinen. Kan skatten inte beräknas på sådant sätteller sker faktureringen inte enligt vedertagna grunder, får beskaltningsmyndighetenfastställa grunder för beräkning av volymen. Denna lag träder ikraft . ' Lagen omtryckt 1984:993. Senaste lydelse 1988:107. Lag om om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327) Härigenomföreskrivs att bilaga 2 till vägtrafikskattelagen (1988:327) skall ha följandelydelse. Bilaga2 till vägtrafikskattelagen (1988:327) Skatt, öre för tilläggsbelopp for varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 2 Buss med två hjulaxlar med tre eller flera hjulaxlar 3.1 med anordning för påhängsvagn med två hjulaxlar med tre eller flera hjulaxlar 3.2 annan lastbil med två hjulaxlar med fyra eller flera hjulaxlar 4 Släpvagnar med skattevikt över , som dras av ett kilometer-skattepliktigt fordon, om det är fråga om 4.1 styraxel för påhängsvagn med en hjulaxel med två eller flera hjulaxlar 4.2 annan släpvagn med en hjulaxel med fyra eller flera hjulaxlar Skatt, öre för tilläggsbelopp for varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 2 Buss med två hjulaxlar med tre eller flera hjulaxlar 3 Lastbil 3.1 med anordning för påhängsvagn med två hjulaxlar med tre eller flera hjulaxlar 3.2 annan lastbil med två hjulaxlar med fyra eller flera hjulaxlar 0- 1600 1 601 - 4 Släpvagnar med skattevikt över , som dras av ett kilometer-skattepliktigt fordon, om det är fråga om 4.1 styraxel for påhängsvagn med en hjulaxel 4,30. med två eller flera hjulaxlar -2;30.' 4.2 annan släpvagn med en hjulaxel med fyra eller flera hjulaxlar Denna lag träder i krafl . 14 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon Härigenomföreskrivs att 4 och 8§§ lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon'skall ha följande lydelse. 1. personbil med en tjänstevikt av , 2. buss med en tolalvikt av högst 2. buss med en totalvikt av högst i 0(?0 kilogram, i 5(JO kilogram, 3. lastbil med skåpkarosseri och 3. lastbil med skåpkarosseri och med en total viktav högst 3000 ki- med en total vikt av högst , logram, 4. motorcykel, omfordonet inte är eller inte har varit registrerat som fordon av angivet slageller har varit registrerat endast i förening med avställning. 1 fall som avsesi 16 § tredje stycket skall skatt dock utgå även om fordonet är eller har varitregistrerat. Skattepliktenligt första stycket föreligger även vid införsel till landet av ett fordonsom är isärmonterat eller annars inkomplelt, om det kan antas att fordonetefter införseln skall iordningställas till ett fordon av skattepliktigt slag.Vad nu sagts gäller inte om fordonet förs in av den som har registrerats somimportör enligt 6 5 andra stycket. Skattenutgår för personbil, buss. Skatten utgår för personbil, buss och lastbilmed och och lastbil med och per kilogramtjänstevikt. Överstiger per kilogram tjänstevikt. Skatten tjänstevikten1600 kilogram, utgår beräknas till helt tiotal kronor så att ytterligareskatt med för överskjutande krontal bortfaller. varje fulltfemtiotal kilogram varmed tjänstevikten överstiger . Skattenberäknas till hell tiotal kronor så att överskjutande krontal bortfaller. Skattenutgår för motorcykel med om tjänstevikten inte överstiger 75kilogram, med om tjänstevikten är högre men inte överstiger 160kilogram, med om tjänstevikten är högre än men inteöverstiger , samt i annat fall med . Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1984:159. Senaste lydelse 1989:196. Senaste lydelse 1989:196. 15 Förslag till Prop. Lag om ändring i bilskrotningslagen (1975:343) i Härigenom föreskrivsatl 4§ bilskrotningslagen (1975:343) skall ha följande lydelse. 4§'Skrotningspremie utgår för 1. personbilmed en tjänstevikt av , 2. buss med en totalvikt av högst 2. buss med en totalvikt av högst i 0(? (} kilogram, i 5(? 3. lastbil med skåpkarosseri och 3. lastbil med skåpkarosseri och med en tolalviktav högst i 000 ki- med en total vikt av högst , logram, omfordonet avregistreras enligt bilregisterkungörelsen (1972:599) på gmnd avskrotningsintyg från auktoriserad bilskrotare eller kommun som avses i 3 §denna lag. Dennalag träder i kraft . 'Senastelydelse 1978:71. ' - -i .55 Lag om ändring i lagen (1989:474) om tillfälligt sparande Härigenom föreskrivsatt 2 4 §§ lagen (1989:474) om tillfälligt sparande skall ha följandelydelse. Den för vilken avdrag förpreliminär A-skatt skall göras urider tiden - den 31december 1990 och den som skall betala preliminär B-skall november1989-januari 1991 skall erlägga ett sparbdopp som motsvarar avskatten. I fråga om preliminär skatt för är sparbeloppet treprocent endast av den del av skatten som svarar mot statlig inkomstskatt,statlig förmögenhetsskatt och inkomstskatt. Den för vilken avdragför preliminär A-skatt skall göras den 1 september 1989-den 31 december1990 och den som skall betala preliminär B-skatt under liden november1989-januari 1991 skall eriägga ett sparbdopp som motsvarar avskatten. I fråga om preliminär skatt för är sparbeloppet tre procentendast av den del av skatten som svarar mot statlig inkomstskatt, statligförmögenhetsskatt och inkomstskatt. För skad sparbdopperläggas endast om det uppgår tid . Sparbdoppberäknas i helt krontal, varvid örelal bortfaller. Den som påförs slutlig skatt vid taxering skall erlägga ett sparbdopp som motsvarar av skatten till den del den svarar mot statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt och inkomstskatt. Sparbeloppet skall påföras vid sidan av den slutliga skatten. Därvid skall sparbdopp enligt 2§ avräknas. Densom påförs slutlig skatt vid taxering skall erlägga ett sparbdopp sommotsvarar av skatten till den del den svarar mot statliginkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt och inkomstskatt. Sparbdoppsom understiger skad dock inte erläggas. Sparbdopp som skallerläggas skall påföras vid sidan av den slutliga skatten. Därvid skall sparbdoppenligt 2 § avräknas. Hartaxering skett för ett beskattningsår som omfattar mer än , skall sparbdopperläggas endast med vad som motsvarar . Sparbdopp som har erlagtsav den skattskyldige skall återbetalas tredje året efterinkomståret. Sparbdopp som har erlagtsav den skallskyldige skall återbetalas tredje året efterinkomståret. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1989/90: 50 dockske endast om beloppet uppgår skad dock återbe- till talas , om Omrätlen till sparbdopp övergår genom arv, testamente eller bodelning medanledning av makesdöd eller om det annars finns synnerliga skäl får beloppet återbetalastidigare än som anges i första stycket. Dennalag träder i kraft den . 17 Förslag till Prop. Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenomföreskrivs att 19 kap. 8§ faslighetslaxeringslagen (1979:1152) skall haföljande lydelse. Densom före laxeringsåret äger småhusenhet, som förvärvats undertredje året före taxeringsåret, är efter anmaning av länsskattemyndighetskyldig atl lämna de uppgifter som behövs till ledning inför allmänfastighetstaxering. Densom före taxeringsåret äger hyreshusenhet, som förvärvatssedan föregående allmänna fastighetstaxering, är efter anmaning av länsskattemyndighelskyldig att lill ledning inför allmän fastighetstaxering lämna uppgift om dehyror som uppburits före taxeringsåret. Densom före taxeringsåret äger industrienhet är efter anmaningfrån länsskattemyndighel skyldig alt till ledning inför allmän fastighetstaxeringlämna uppgift om de hyror som uppburits före taxeringsåret. Densom före taxeringsåret är innehavare av täkterthet eller annantaxeringsenhet på vilken täktverksamhet pågår eller eljest är tillåten, ärefter anmaning från länsskattemyndighet skyldig att till ledning inför allmänfastighetstaxering lämna uppgift om de priser som företaxeringsåret uppburits för brytvärd fyndighet. Den som före taxeringsåret äger lantbruksenhet, somhelt eller delvis förvärvats den 1 jud 1987-den 31 december 1990,är efter anmaning av länsskattemyndighet skyldig att lämna de uppgifter sombehövs tid ledning inför allmän fastighetstaxering. Dennalag träder i kraft den . 'Senaste lydelse 1988:544. 18 Förslag till Prop. Lag om särskild insamling av uppgifter från bostadsrättsföreningarm. Bostadsrättsföreningär, efter anmaning av länsskattemyndighet, skyldig att lämna uppgifter om delägenhetsförsäljningar i föreningens fastigheter som förekommit under åren 1988och 1989. Uppgifterna skall avse uppgifter om köpet, taxeringsenheten samtbyggnads- och lägenhetsdata. Nämnda uppgiflsskyldighet åvilar också sådanbostadsförening och bostadsaktiebolag som avses i 2 § 7 mom. första stycketlagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Dennalag träder i kraft . 19 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1908:128 s. 1) ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och riättigheter Härigenomföreskrivs alt 4 § 10 mom. och 6 § lagen (1908:128 s. 1) om bevillningsavgifterför särskilda förmåner och rättigheter' skall ha följande . 4§.70 mom. Frihet från erläggande av bevillningsavgift enligt denna paragraf åtnjutes: a) för i utlandet bosatta personer, vilka driva sitt näringsfång underbar himmel och uppbära allenast frivillig avgift såsom musikanter och dylika; b) fördeltagare i idrottslävling, anordnad av organisation, som är ansluten tillSveriges riksidrottsförbund eller representerad inom , eller av annan sammanslutning, som enligt medgivande av regeringen måvara likställd med sådan organisation i nu förevarande hänseende; samt c) då regeringen, till följd av sär- c) då regeringen eller den myn-skildaomständigheter, för visst fall dighet som regeringen bestämmer, medgivit befrielsefrån bevillnings- till följd av särskilda omständighe-avgift. ter, förvisst fall medgivit befrielse tensbeslut om fastställande av be- om fastställande av bevillningsav- villningsavgiftenligt denna lag fö- gift enligt denna lag får överklagas reshos kammarrätten genom be- hos kammarrätten. Beslut enligt 4 § 10 mom. c får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:855. Lag om ändring i lagen (1980:865) mot skatteflykt Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsema till lagen (1980:865) motskatteflykt skall ha följande lydelse. Dennalag' träder i kraft och tillämpas på rättshandlingar somhar företagils den I januari 1981den . Dennalag träder i kraft och tillämpas på rättshandlingar som harföretagits -. Denna lag träder ikraft och tillämpas på rättshandlingar som har företagits undertiden 31 december 1989. Denna lag träder i kraftden och tillämpas på rättshandlingar som har förelagils undertiden 31 december 7990. Dennalag träder i kraft . Dennalag" träder i kraft . Denna lag' träderi kraft . '1980:865, senaste lydelse 1985:1013. 1983:75, senaste lydelse1985:1013. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , Proposition om inkomstskatten för , m. m. 1 fyrautredningsbetänkanden redovisades förslag till en genom gripande skattereform. Betänkandena (SOU 1989:33 36) Reformerad inkomstbeskattning från inkomstskatteutredningen (RINK), Reformerad företagsbeskattning från utredningen om reformerad företagsbeskattning (URF), Reformerad mervärdeskatt m.m. från kommittén för indirekta skatter (KIS) och Inflationskorrigerad inkomstbeskattning från utredning en om inflationskorrigerad inkomstbeskattning (IBU) utgör tillsammans med remissynpunktema på betänkandena underlag för ställningstaganden om den framtida utformningen av inkomstbeskattningen, beskattningen av företag och den indirekta beskattningen. Jagkommer här att på gmndval av betänkandena lämna förslag till ett första steg igenomförandet av reformen . Inom ramen för dessa förslag tar jaguppjusteringar i villabeskattningen för som påkallas av de nyataxeringsvärdena för småhus. Sombilaga 1 lill protokollet i ärendet bör fogas förteckningar över remissinstanser.Sammanställningar av remissyttrandena har upprättats inom finansdepartementetoch finns tillgängliga i lagstiftningsärendet. Jagkommer också i det följande att ta upp några andra frågor, nämligen enbegränsning av det obligatoriska tillfälliga sparandet samt viss uppgiftsinsamlinginför allmänna fastighetstaxering och för utredningsarbetet omvärdering av fastigheter ägda av bostadsrättsföreningar. Jag föreslår bl.a.också en möjlighet fö-r regeringen att delegera beslutanderätten i fråga ombefrielse från bevillningsavgift för utländska artister. 2 Allmänna synpunkter om skattereformen Inkomstskattesystemethar sedan tillkomsten av kommunalskat telag varit föremål för ett otal partiella reformer och andra smärte juste ringar. Systemet har vartefter blivit alltmer komplext och oöverskådligt. Syftenvid sidan av att ge det allmänna intäkter och att uppfylla fördel- Prop.1989/90:50 ningspolitiska mål har motiverat diverse nya regler och undantagfrån gamla. har skattesatserna stegvis höjts. har visserligennedjusteringar gjorts, men de svenska skaltesatsema ligger vid eninternationell jämförelse alltjämt på en mycket hög nivå. Denanalys som gjorts av inkomstskatten inom ramen för RINK:s arbete och också iandra vetenskapliga studier ger ett entydigt resultat, nämligen all denolikformiga behandlingen av skilda slag av inkomster är huvudorsaken lill vadsom kan betecknas som inkomstbeskattningens kris. Olikformigheten är särskiltpåtaglig när det gäller beskattningen av kapitalinkomster. Detta illustrerasav att den personliga kapitälinkomslbeskatt-ningen ger ett årligtskattebortfall på . för stal och kommun. Skattelältnaden förränteutgifter överstiger således den samlade inkomstbeskattningen av räntor,utdelningar och reavinster m. m. Även om olikformigheten inte är likaframträdande när det gäller beskattningen av arbetsinkomster finns även pådetta område brister i likformighetshänseende. Överlag träffas kontant lön avfull inkomstskatt och sociala avgifter medan förmåner i annan form inte sällanfår en mera förmånlig behandling. Effekternaav den olikformiga behandlingen av olika slag av inkomster förstärks av högaformella skattesatser. MarginalefFektema blir höga även vid relativt måttligainkomster. Sammantaget blir.följden att medborgarnas val i en rad hänseenden;kontant lön ersättning i annan form, arbete fritid, sparande i bank sparande i annan form, styrs av skatteöverväganden. Handlingsaltemativ sombortsett från skatteefTekten inte skulle varit attraktiva blir lönsamma.Slutligt och sammantaget innebär detta en effektivitetsförlust och ett bortfallav resurser för hela samhällsekonomin. Denolikformiga behandlingen leder också lill att de fördelningspolitiska målen förinkomstbeskattningen inte uppfylls eller i vart fall uppnås till endast begränsaddel. Studier visar att olikformigheten utnyttjas främst av personer med högainkomster. Avancerad skatteplanering förekommer också i ökad omfattning. Ivissa fall har miljardbelopp omsatts i transaktioner som bortsett från skatteeffektemaframstår som meningslösa. Ävenom det nu sagda i första hand tar sikte på den personliga inkomstskatten ärförhållandena likartade på företagsbeskattningens område. Också företagensagerande styrs i stor utsträckning av skatteöverväganden. Val avinvesteringsobjekt och finansieringsform träffas utifrån skatteeffekterna. Närman bedömer behovet av en svensk reform måste också del ökande intemationellaberoendet beaktas. Såväl kapitalels som arbetskraftens ökade rörlighetbegränsar möjlighetema att upprätthålla en från omvärlden väsentligt avvikandeinkomstbeskattning. I etl intemationellt perspektiv är det av särskiltintresse att notera att många industriländer genomfört omfattandeskattereformer . Reformerna har genomgående medfört kraftigtsänkta skattesatser för såväl fysiska personer som företag. Skillnaderna iformella skattesatser mellan och andra industriländer har härigenom ytteriigareökat. Sammanfattningsviskan konstateras att behovet av en genomgripande 63 reformpå ett övertygande sätt har klarlagts i utredningsbetänkandena. Prop.1989/90:50 Även från remissinstanserna har enhälligt understmkits behovet av ensådan reform. Skatteutredningarnasförslag syftar till en samhällsekonomiskt effektiv beskattning somfördelningspolitiska mål uppfylls. Arbete och sparande skall ges en bättre skattemässigbehandling medan fömtsättningama för lånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnadförsämras. Förden personliga inkomstbeskattningens del innebär förslagen att skatten påarbetsinkomst lindras kraftigt och att kapitalbeskattningen skärps.Marginaleffekterna på arbetsinkomster sänks dramatiskt. Enligt förslaget kommerden helt övervägande delen av inkomsttagarna enbart att betala kommunalskatt.Statlig inkomstskatt tas ut på inkomster i höga inkomstskikt.Kapitalinkomster beskattas med några få undantag efter en proportionellskattesats på . Det skattebortfall som den sänkta beskattningen avarbetsinkomster leder till finansieras genom skärpt beskattning avkapitalinkomster, av en breddad bas för arbetsinkomstbeskattningen och av höjdindirekt beskattning. På det sistnämnda området föreslås ett höjt skatteuttaggenom att det mervärdeskattepliktiga området utvidgas till tidigare obeskattadeområden såsom energi och genom att reduceringsreglema slopas på vissa områden.På den indirekta beskattningens område kompletteras förslagen i KlS:sbetänkande av de förslag som redovisats i miljöavgiftsutredningens belänkanden (SOU1989:21 och 83) Miljöavgifter på svavel och klor samt Ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken Energi och trafik. Sistnämnda betänkande är för närvarandeföremål för remissbehandling. Påföretagsskatteområdet är huvudinriktningen i förslagen en sänkt formellskattesats och begränsningar av reserveringsmöjligheterna. Huvuddrageni utredningarnas förslag har överlag tillstyrkts vid remissbehandlingen. Ävenjag anser att skattereformen bör utformas i huvudsaklig överensstämmelse medskatteutredningarnas förslag. Enskattereform bör genomföras under bredast möjliga uppslutning i . 1syfte att uppnå en sådan bred förankring inbjöd statsministern iregeringsförklaringen vid öppnande riksdagspartierna och arbetsmarknadensparter till överläggningar om att genomföra ett första stegi reformen. Vid de överläggningar som härefter ägt mm har enighet uppnåttsmellan socialdemokraterna och om huvuddragen i reformen. Enighetföreligger också om de delar i reformen som bör genomföras med verkan redanfrån . Även har i väsentliga delar ställt sig bakom uppgörelsen. År1990 bör ett väsentligt steg tas i riktning mot ett nytt skattesystem. det gäller den statligainkomstskatteskalan bör ca en tredjedel av de skatte- 64 sänkningarsom reformen innefattar genomföras. Härigenom begränsas också efl"ekten avunderskoltsavdrag. Jag kommer att redogöra för min syn på detekonomiska lägel (skr. 1989/90:53). Av min redogörelseföljer att skaltebortfallet på gmnd av skattelättnaderna genom sänkningen avdel statliga inkomstskatteuttaget i sin helhet bör finansieras. Finansieringenav skattesänkningarna bör ha samma inriktning som finansieringen avreformen i stort, dvs. skärpt kapitalbeskattning, basbreddningar i fråga ominkomst av tjänst samt ökat uttag av indirekta skatter. Jag återkommer i detföljande lill den närmare utformningen av inkomstskatteskalan ochfinansieringsförslagen. Även beträffandebeskattningen av aktiebolag och andra juridiska personer bör ett första stegtas i riktning mot ett nytt system baserat på låg formell skattesats och ettbreddat beskattningsunderlag. Av skäl som jag kommer att gå in på bördetta första steg tas redan vid taxering. Jag har här redovisat minuppfattning om skattereformens huvudsakliga inriktning. Efter ytterligareberedningsarbete inom avser jag att i början av nästa åråterkomma till regeringen med förslag om utformningen av reformen i stort. Jagvill i tydlighetens intresse nämna att de förslag i denna proposition som liggervid sidan av skattereformen inte behandlats i överläggningarna mellanregeringen och riksdagspartierna. 3 Inkomstskatten m. m. Mittförslag: Grundbeloppet i den statliga skatteskalan sänks från förbeskattningsbara inkomster . samt från förinkomster . Högsta marginalskattesatsen blir (vid enkommunal skattesats om ). Skälenför mitt förslag: Ett huvudmoment i ett första reformsteg är en väsentligsänkning av marginalskatterna. Detta bör motsvara en tredjedel av helaskattesänkningen som följer av reformen. Den föreslagnaskatteskalan utgår från den indelning i fyra skikt som finns. Nedjusteringföretas med 2 resp. till 3 resp. i skattesatserna för detvå undre skikten, dvs. Skattesatserna i de två övreskikten, dvs. för tilläggsbeloppet, kvarstår oförändrade på 14 resp. . Denhögsta marginalskattesatsen sänks därför från till vid en kommunalutdebitering om . Det skattemässiga värdet av underskottsavdrag sänks imotsvarande mån från . 5 1989/90. 1 saml Nr 50 Skatteskalorna för blir: 0 -7,5 Förslagetföranleder ändring i 10§ 1 mom. i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. följande tabellen åskådliggörs förändringen av inkomst efter skatt. Tabell Förändring av inkomst 1989 till år1990. ng av inkomst efter Förutsättningar:Inga andra inkomster än lön. Inga andra avdrag änunderskottsav-drag ochschablonavdrag under tjänst. utdebitering = 30,00,kr. Skattereduktionför erlagda fackföreningsavgifter = O kr. för lön <40000kr.år 1989,0,5%av lönenår 1989 på . för lön > . Resultateni tabellen avser effekten av ändrade skalleskalor vid genomsnittligaunderskottsavdrag för respektive inkomstnivå och beaktar således inte andraförändringar av skattereglerna 1990 som t.ex. höjda indirekta skatter, höjdfastighetsskatt bl. a. som en följd av höjda taxeringsvärden, ökad beskattningav realisationsvinster på aktier och andelar samt höjd beskattning avbilförmåner och traktamenten. Höjningen av barnbidraget har inte hellerbeaktats. Det totala utfallet för enskilda hushåll beror i hög grad på hurhushållet påverkas av dessa övriga förändringar. En betydande del av dennafinansiering som t. ex. höjd beskattning av bilförmåner och ökadreavinstbeskattning av aktier ger förhållandevis stora effekter i de högre inkomstklassema,vilket bidrar till ett mera jämnt utfall för olika inkomstgmpper än vad somframkommer i tabellen ovan. 3.2 Justering av villabeskattningen som följd av allmännafastighetstaxering av småhus Mitt förslag: Dennuvarande progressiva intäktsschablonen för en-och tvåfamiljsvillor ersätts aven proportionell schablonintäkt på 1,av taxeringsvärdet. Den statligafastighetsskatten för en- och tvåfamiljsfastigheter kvarstår oförändrad. Bakgrundentill mitt förslag: Den som äger en en- eller tvåfamiljsvilla skall som intäktav fastigheten (schablonintäkt) ta upp av taxeringsvärdet lill den delvärdet inte överstiger . Är taxeringsvärdet högre höjs uttagetstegvis. Till den del som värdet överstiger . är intäkten av detöverskjutande beloppet. Allmän fastighetstaxeringav småhus kommer att genomföras . Gmnderna för denna slogs fast avriksdagen (prop. 1987/88:164, SkU 41, rskr. 317, SFS 1988:544). Sedandess har en prov värdering genomförts på gmndval av detortspris-material som insamlats. förelåg resultatet avprovvärderingen. Den förväntade taxeringsvärdehöjningen uppgår till förriket som helhet.