prop · GD03146 · 1989-12-31 00:00:00 — 4.83Sveriges civilförsvarsförbund: Miljöfrågorna måste, jämsides med be redskapsfrågorna, få en mycket framträdande plats i den framtida livsme delspolitiken. --- Minskad användning av konstgödsel och bekämp ningsmedel samt ökad mångfald i primärproduktionen är därför viktig. Möjlighetema att på ett ekologiskt riktigt sätt använda överflödig spann målsareal för produktion av t. ex. biobränslen bör tas till vara. Detta ökar vår beredskap inom energiområdet, men ger oss också möjligheter att, vid behov, återta areal för spannmålsodling. SCF motsätter sig därför att överflödig areal används för skogsplantering. 4.85Sveriges jordägareförbund: Grunden för livsmedelspolitiken skallvara att konsumtionen i av livsmedel inom den skyddade sektorn i sin helhetskall tillgodoses genom inhemsk produktion. Medletför att tillgosose det livsmedelspolitiska målet skall vara gränsskydd genominförselavgifter och en avreglering av den inhemska marknaden. Vitillstyrker LAG: s förslag, att landskapsvård, naturvård, regionalpoli tik och beredskap skall tillgodoses genom särskilda riktade åtgärder utan för jordbmkspolitikens generella medel. Viföreslår att staten på marknaden köper en kvantitet livsmedelmotsvarande den kvantitet som producerats på grund av de särskilda riktadestödåtgärderna och att dessa livsmedel av staten lyfts ut på deninternationella marknaden, t. ex. som katastoföistånd. Viförordar bestämt, att övergången till en ny livsmedelspolitik sker ----- genom att man i stort bevarar dagens system med avsättningsga rantier och successivt sänker de reglerade priserna och övriga stödåtgärder Viavvisar LAG:s förslag att nivån för gränsskyddet skall vara beroende av den internationella utvecklingen. Vianser att den nya livsmedelspolitiken måste ge möjligheter till export avtillfälliga överskott av livsmedel. Finansieringen av exporten skall gemensamtbekostas av näringen och staten. Detta fömtsätter, att ett system för kollektivfinansiering inom jordbmket bibehålls. Videlar LAG:s uppfattning, att utgångspunkten för livsmedelspolitiken måste vara att "produktionen skall vara underkastad samma villkor som andra näringar i vårt samhälle". Därav följer, att en verklig avreglering inom jordbruket måste omfatta alla områden som berör jordbmksföre tagen. Särskiltviktigt är, att även arrendelagstiftningen "avregleras". Bilaga2 4.86 jordbruksarrendatorers förbund: För att undvika en situa tion i vilken jordbrukaren så drabbas av en ny livsmedelspolitik att han måste avveckla sitt jordbmksföretag måste enligt SJA:s uppfattning även fortsättningsvis finnas en förenklad mjölk/köttreglering och ett gemensamt näringsansvar för spannmålsexporten. 4.88 : SLIM kan helt stödja principerna för det förslag till avreglering som LAG framlagt. ---- Dendirekta målformuleringen är allmänt hållen i utredningen. SLIMansluter sig till utredningens bedömning att de målformuleringar förlivsmedelspolitiken som tidigare sammanfattats under konsument- ocheffektivitetsmål resp. inkomstmål i huvudsak tillgodoses genom en välfungerande marknad. Detta innebär att en inhemsk prisnivå som leder till enproduktion utöver vad som kan avsättas kommersiellt inte kan motiveras medhänvisning till något av de uppställda målen. Miljömåletkräver vissa riktade, selektiva åtgärder, framhåller utred ningen --- . SLIM har alltid varit emot särskilda avgifter på insatsva ror eller slutprodukter, vilka givetvis fördyrar produktionen och snedvri der konkurrensen. Sådana avgifter bör därför icke förekomma. Att omfor ma dessa avgifter till miljöskatter, som utredningen antyder, vore att införa en produktskatt på vegetabilieproduktionen. SLIM vill definitivt avråda från sådana åtgärder. Enligt liggande skatteförslag skall alla punkt skatter på särskilda vamslag avvecklas . Denövergripande målsättningen för den nya livsmedelspolitiken bör vara att svensk livsmedelsindustri inte i något avseende får diskrimineras vare sig på export- eller svenska marknaden. 4.89 : TCO konstaterar att arbets gruppen trots sin ambition att rensa i mål/medelarsenalen anger mycketomfattande och olikartade mål för den framtida livsmedelspoliti ken. TCOdelar arbetsgruppens uppfattning att dagens system med gränsskydd och internreglering av priser och produktion bör ersättas med ett gränsskydd utan internamarknadsregleringar, kompletterat med riktat, offentligt finansierat stöd tillproduktion, som motiveras av exempelvis beredskaps-, naturvårds-, kulturellaeller regionalpolitiska hänsyn. ------ TCOnoterar att arbetsgruppen inte för någon egentlig diskus sion om gränsskyddets konstruktion och höjd, inte heller om när och hur det skall kunna ändras. I huvudsak tycks arbetsgruppen utgå från att en kommande GATT-överenskommdse skall lösa gränsskyddets utformning, så att den inte kan påverkas genom ensidiga svenska åtgärder. Omdetta inte blir fallet uppkommer enligt TCO: s mening behovet av en mekanismför att justera gränsskyddets höjd. För att inte helt utestängaimport på överskottsmarknader, kangränsskyddet in ledningsvis behöva sänkas på vissa produkter. 1ett fortvarighetstillstånd kommer ett nominelU oförändrat gränsskydds Prop.1989/90:146 reala värde snabbt att urholkas av inflationen. På delmarknader ibalans Bilaga 2 kommer därför gränsskyddet att behöva höjas omden avsedda inhemska produktionsvolymen skall kunna upprätthållas. 5.3Överbefälhavaren: Den teoretiska modell som utredningen beskrivit och utgåttifrån avseende förhållandet mellan efterfrågan och produktion i ett samhällemed fri prisbildning, äger sannolikt inte full tillämpning på branscher medlånga produktionstider, t. ex. jordbruksområdet. Produktionsanpassning ochprisutveckling inom dessa delar av näringslivet följer därför sannolikt delvisandra principer än inom näringslivet i övrigt. Detta bör beaktas i samband medatt avregleringar genomförs. 5.8Konjunkturinstitutet: När det gäller analysen av förslagens samhällsekonomiskaeffekter anlägger rapporten i ett avseende ett betraktelsesätt som torde vara felaktigt. Attavregleringen kommer att ge upphov något lägre inflationstakt i ekonomin och också en något högre tillväxttakt i reala BNP framstår som troligt. Att den högre tillväx ten i BNP i sin tur skulle påverka tillväxttakten i den totala sysselsättning en är däremot inte rimligt eller troligt.--- Vad som inträffar är i stället en ökning i välfärden,uttryckt som BNP per capita. 5.10Lantbruksstyrelsen:- En samlad konsekvens blir, om de inter na marknadsregleringarna avvecklas, att i stort sett all exportproduktion av prisreglerade jordbruksprodukter upphör vid nuvarande prisnivå på världsmarknaden. Det innebär ett minskat arealbehov i växtodlingen med ca 0,5 milj. ha. En avveckling av regleringarna på mejeriområdet beräknas ge ett minskat råvambehov som motsvarar produktionen från minst 75000 kor. Jordbmkamasrisktagande och kapitalbehov väntas öka på grund av större prissvängningarmellan åren. Lantbruksstyrelsenanser att arbetsgruppen har underskattat förslagens sysselsättningseffekter förlandsbygden. Möjlighetema att kompensera bortfallet av arbetstillfällen pålandsbygden genom det föreslagna glesbygdsstödet och ökad småskalighet ilivsmedelsförädlingen har överskattats. 1slättbygderna blir de största svårigheterna i samband med en avreglering attfinna en ändamålsenlig ny markanvändning när spannmålsodlingen minskar. Iskogs- och mellanbygder med mjölk- och köttproduktion blir problemet att hållalandskapet öppet i önskad omfattning när mjölkproduktionen krymper. Det kanockså bli svårigheter att bibehålla dessa bygders andel av nötkreaturen. Inorra blir det dominerande problemet att hålla kvar en tillräckligtstor produktion och förädlingsindustri för att samhällets beredskapsmål skallkunna uppfyllas. Vilkeneffekt en avveckling av marknadsreglering kan få på markpriser- 58 naär svårt att fömtse.- Framför allt arrendeprisema kan Prop. fallakraftigt, medan däremot fastighetspriseraa kan väntas påverkas lång- Bilaga2 sammare. Arrendepriseraa påverkas i huvudsak av jordbmkets lönsamhet, medan fastighetsprisemaäven påverkas av andra faktorer. ---- Lantbmksstyrelsendelar uppfattningen att marknaden genom bl.a. olika former av kontraktsbindning och lagring efter en omställnings period bäst klarar av prisstabiliseringen utan statligt ingripande. Styrelsen vill dock vama för de svårigheter som uppstår och i samband med extrema skördevariationer. 5.13Statens jordbruksnämnd:----- En avveckling av den interaa mark nadsregleringen bör medföra samhäUsekonomiska vinster genom bättre resursutnyttjande samt skapa fömtsättningar för lägre konsumentpriser. Ett sådant system inom ramen för ett tiUs vidare bibehållet gränsskydd bör enligt JN:s uppfattning ge jordbmket ett skydd som kan möjliggöra en jordbmksproduktion av tillräcklig omfattning för att tillgodose behovet av livsmedel av beredskapsskäl. Enstörre marknadsorientering och färre ingrepp från samhällets sida bör innebäraen större handlingsfrihet för den enskilde företagaren vilket är tillgagn för jordbmkssektom. Detendenser tiU koncentration av förädlingsindustrin som finns är mycket starka. Enligt JN:s mening är det därför inte troligt att småskalig förädlingsindustri får möjlighet att hävda sig i konkurrens med större enheter. På kort sikt kommer det dessutom att finnas en betydande över kapacitet inom den del av förädlingsindustrin som omfattas av jordbmks prisregleringen. ---- Underen övergångsperiod finns--- risk för betydande prisfalloch stora variationer i priseraa. Eftersom jordbmkamas inkomster (ersättningför eget arbete och eget kapital) normalt utgör en relativt liten del av intäktemaoch då kostnadema på kort sikt är svåra att påverka får ett prisfall (resp.prisvariation) relativt stora effekter på lönsamheten i jordbmket. Det finnsdärför skäl att ytterligare diskutera övergångsåtgärdernas utformning ochperiodens längd. Motbakgmnd av att jordbmkama skall ha möjlighet att anpassa sig till den nyasituationen, måste det redan i samband med beslutet att inleda avvecklingenvara helt klart hur hela avvecklingsplanen är utformad. Totaltför jordbmkssektom kan förslaget bedömas få de största konsekvensema inomspannmåls- och mjölkområdena. Dessa produktionsgrenar är de två centralasektorerna inom jordbmket. Det kan därför finnas skäl att ägna dessa områdensärskild uppmärksamhet i samband med en avveckling av den internamarknadsregleringen. Fodermeddspriseraakommer på kort sikt att sjunka främst genom de effekter som följer av att överskottet på spannmål inte längre kommer att lyftas av den svenska marknaden. Delägre kostnaderaa som uppkommer på produktionsmeddssidan förs vidare genomprissättningssystemet och leder till sänkta avräkningspriser och ytterst tilllägre konsumentpriser på animalieprodukter. Innanalla nya fömtsättningar och ändrade villkor har hunnit "sätta sig" 59 och jämviktslägen etableratsinom hela livsmeddssektora kommer en Prop. 1989/90:146 ganska ryckig anpassningsfas att råda . Underett inledningsskede torde i princip alla producenter (gäller områ den där vi har en överskottsproduktion) uppleva kraftiga lönsamhets försämringar eller att verksamheten går med förlust. ---- Efteren tid stabiliseras produktion och konsumtion i ett mer Påkort sikt kan utnyttjandet av befintliga resurser (i animalieproduk tionen väger i det fallet byggnaderaa tungt) ha en stor betydelse för var prisema hamnar och var produktionen geografiskt sett kommer att bedri vas i landet. På lång sikt bör produktionen hamna där man har de bästa fömtsättningama från produktions- och marknadssynpunkt. Restriktioner i form av t. ex. djurskydds- och miljöskyddsbestämmelser kan dock kom ma att påverka hur långt omlokaliseringen av animalieproduktionen kom mer att gå.--- ---- Settför hela landet bör utvecklingen gå mot en extensifiering av växtodlingen.Graden av extensifiering avgör också vilka de "nya långsik tiga kostnadema" blir för foder och då främst vaUfoder och bete. ---- Förförädlingsindustrin gäller att den kommer, sett som hel sektor,att påverkas negativt, i den meningen att resurser måste bort till följd av en framväxande överkapacitet. --- Egentligenkanske det mer är en fråga om att en avveckling av denintema marknadsregleringen påskyndar en omstmkturering men att utvecklingenändå skulle blivit densamma . ---- Mycketpekar i riktning mot att sammanslagning av företag och maximaUutnyttjande av stordriftsfördelar kommer att krävas för att klara framtiden. Detta gäller för huvuddelen av volymerna. Det kommer dock att på det lokala planet och för specialprodukter finnas fömtsättningar för en del småskalig verksamhet. Förföretagen i leden efter det led som tar emot leveransema från jordbmkama gälleratt de kommer att få agera utifrån en större variation i priseraabåde på inköps- och försäljningssidan. Enföljd kan bli att man kommer att integrera sin verksamhet i större utsträckning med tidigare och senare led (vertikal integration). ------ Ökadprisvariation över tiden kan i sin tur leda till ökad konkur rens inom grossist- och detaljistleden. Genomatt fömtsättningama kommer att växla mycket mera över tiden i ett läge utan de intemamarknadsregleringama och därmed prisema på animalieprodukteraa kommer aktuellaled att ständigt få ha beredskap för att revidera inköps- ochförsäljningspriser. Föratt inte aktöreraa på den framtida marknaden skall agera på felaktiga fömtsättningarär det viktigt att opartisk information om främst produktionens utveckling i jordbmketredovisas löpande i form av offentliga meddelanden, rapporter o.d. Det ärdärför av stor vikt att man från samhällets sida fortsätter att tillhandahållarelevant information om skördar, slaktstatistik, leveranser av mjölk m. m. Förde producentkooperativa föiretagen finns ett ägarsamband mellan producentema och företagen. Det kan fömtsättas att dessa företag därmed 60 iprincip är garanterade leveranser från sina ägare. Problemet kan snarare Prop.1989/90:146 bli att man måste kunna stoppa alltför stor tillförsel om man inte kanklara Bilaga 2 avsättningen på marknaden framöver. Intressetför kontrakt kommer att vara beroende av det balansläge som kommer att rådamellan produktion och avsättningsmöjligheterna. Om man utgår i från ett lägedär överskottsproduktionen upphört kommer sannolikt förädlingsföretagen att via kontrakt försäkra sig om vissa gmndkvantiteter.-- Förmjölkens del kan man räkna med att man upprättaravtal med leverantörer för vissa tider och då för hela behovet av mjölk tillaktuella mejerier. Av naturliga skäl (kontinuerlig produktion, transportfordon,begränsad hållbarhet) kommer all mjölk att löpa enligt fastare avtal mellanleverantör och mottagare än de flesta andra jordbmksproduktema. ---- Lagringskapacitetenär betydande och bör även efter att den intemamarknadsregleringen avvecklats ha stor betydelse i olika mark nadssituationer. Dejordbmkare som är mest känsliga för prisfallet och som därför först riskeraratt få sluta med jordbmksdriften är de som: harstora kostnader för främmande kapital finnersysselsättning utanför jordbmket som ger högre timpenning Spridningenbland jordbmkama torde efter de förstnämnda punkterna vara mycket stor. I samma bygd finns det företag med vitt skilda fömtsätt ningar att fortsätta med produktion. I de sämsta bygderna kommer nedläggningeller omställning av driften att äga mm betydligt snabbare. Det kommer i andraområden att finnas kvar jordbmk fast områdeskalky-leraa inte visar lönsamhet. Iett läge där utbudet börjar närma sig efterfrågan kommer skördevaria- tioneraa att få större inverkan på prisema. Redan små produktionsbortfall leder till prishöjningar och stora skördar leder tiU prisfall. Föratt motverka svängningar i utbud och pris finns möjlighet att lagra, kontraktsodlaeller importera. Lagringav spannmål blir intressant i de fall då det är möjligt att köpa in spannmålbilligt, vid höga skördar, sälja den då priset är högt, låga skördar. Priset påspannmål kommer maximalt att röra sig meUan exportpriset och det pris som gränsskyddas.De minsta prissvängningama torde uppnås om den inhemska odlingen vidnormalskörd inte täcks fullt ut. Vid år av goda skördar läggs lager upp somdämpar prisfallet och vid år med dåliga skördar utnyttjas dessa och resterandedel kompletteras med import. Vid odling tiU full självförsörjning riskerar prisemaatt sjunka betydligt djupare vid en överskottssituation då den inhemska varanmåste avsättas på exportmarknaden. Att döma av skördevariationema torde ensjälvförsörjningsgrad på omkring 85 vara rimlig att anta. Inuläget uppgår prisskiUnaden tiU ca /kg meUan början och slutet på skördeåret, lagringskostnaden. Eftersom det finns lagringskapaci tet som är dimensionerad för nuvarande storlek på skörden kommer det 61 attfinnas anläggningar som blir över. Dessa anläggningar kommer att Prop.1989/90:146 sakna alternativvärde då skörden anpassas till inhemskt behov. Det inver- Bilaga 2 kar positivt på lagringskalkylen. ------ Minskatutbud ger utrymme för prishöjningar och kontrakts teckning. Hur snabbt anpassningen sker beror på jordbmkamas uthåUig- het att producera till ett pris som understiger jämviktspriset, importkon kurrens och andra stödåtgärder. På gmnd av stmkturrationaliseringar, andra anpassningsåtgärder och lägre kostnader (markvärden) bör det nya jämviktspriset hamna något under det nuvarande priset. Långsiktigt kan prisnedgången för spannmål uppskattas till ca 0,20kr./kg jämfört med nuläget. Somen direkt följd av LAG:s förslag föreligger det inte några direkta behov attförändra gränsskyddet fi3r vegetabilieproduktema. På lång sikt är det dockmöjligt att behov föreligger att se över gränsskyddet på gmnd av att prisrdationeraamellan produkteraa förändrats. Pågmnd av att de intema avgifteraa försvinner kommer lönsamhetsre-lationeraamellan grödoma att påverkas. Detta kan leda till att gränsskyddet behöverjusteras. För t.ex. matpotatis faller arealavgiften bort vilket ger jordbmketminskade kostnader vilket skulle kunna motivera sänkt gränsskydd. Påkort sikt kan förädlingsindustrin och handeln göra betydande vinster genom att råvamkostnademafaller och gränsskyddet ligger kvar. Eftersom efterfrågan är tämligen oelastiskvinner företagen inget på att sänka konsumentprisema. Denna risk är specielltpåtaglig på de områden där det är liten eller ingen konkurrens iförädlingsindustrin, socker och fett. På andra områden där konkurrensen ärhårdare, t.ex. mjölmarknaden, finns det större möjligheter tiU prissänkningarmot konsument. Prisnivån mot konsument bör därför övervakas noga då priset på jordbmksproduktemafaUer och de intema avgifteraa tas bort. Gesmöjlighet till nedsättning av införselavgiften i samma utsträckning som inuläget kommer möjligheten till specialodlingar att försvåras. Det gäller bl.a. för chipspotatis. 5.14Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: Konsumentema får allmänt sett enstärkt ställning i förslaget tiU ny livsmedelspolitik. Då regleringama tas borteller åtminstone begränsas blir signalema från konsument till producentdirektare och tydligare. Möjlighetema att gå från ett kvantitets- till ettkvalitetstänkande ökar då avsättningen är tryggad.Producentkollektivet tvingas bli mer lyhört för konsumenteraas efterfrågan. "Subjektiva" kvalitetsfaktorer som smak, utseende, produktionssätt,variation m. m. kan förväntas få större betydelse. Det är också viktigt attkvaliteten synliggörs för konsumenten via pris, märkning, marknadsföring osv. Introduktionav nya produkter underlättas när konstlade skiUnader i lönsamhet mellanreglerade och icke reglerade produkter tas bort. 5.16Plan- och bostadsverket: Den förhoppning som utredningen har att detutökade glesbygdsstödet skulle leda till en expansion av den småskaliga 62 förädlingsindustrinnära producenterna, förutsätter enligt att ett Prop. 1989/90:146handlingsprogram tas fram för en sådan utveckling. Producenterna måste Bilaga 2 ges förutsättningar för att både kunna finnas kvar och att viljafinnas kvar. ---- Satsningarför att stödja sysselsättningsmöjligheter för kvinnor på landsbygdenär därför bl.a. knutna till att jordbmket som näring kan bestå. 5.17Statens industriverk: SIND gör den bedömningen att den nya politi ken kommer att medföra att animalieproduktionen förskjuts från inlandet till slättbygderna, eftersom lönsamheten i spannmålsodling minskar kraf tigt och vallodling för mjölk- och köttproduktion blir ett alternativ även för slättbygderna. Vad gäller utveckling av småskalig förädling närmare producenten andas förslaget väl optimistiska tongångar. Lönsamheten för småskalig förädling kräver närhet till marknaden. För särskilt glesbygdens del, där avstånden är stora och det allmänna kommunikationssystemet svagt förefaller det enligt SIND inte troligt att småskalig lokal förädling kan få den förväntade omfattningen som förslaget anger. Livsmedelslag stiftningen och besluten om skärpt livsmedelskontroll lägger sannolikt ekonomiska gränser för småskalighet. En viss möjlighet till breddning av inkomstbasen föreligger eventuellt inom ramen för den s.k. informella ekonomin---- . 5.20Riksrevisionsverket:- En omläggning från ett reglerat system tillökad marknadsstyrning minskar behovet av den administrativa appa raten och i övrigt förändrar kraven på administrativt stöd. Arbetsgruppen har i sitt betänkande inte närmare analyserat dessa administrativa konse kvenser, men RRV vill stryka under arbetsgruppens uppfattning att de institutionella förändringarna bör genomföras tidigt under omställnings perioden --- . Allmäntmenar att en översyn bör ta sin utgångspunkt i statens framtida roll inom jordbrukssektorn sett som en del i ett större näringspo litiskt sammanhang, dvs. i en analys av de statliga uppgifter som behöver organiseras för att utöva statlig styrning och tillsyn samt för att ge näringen aktivt stöd. Det är t.ex. angeläget att klarlägga behovet av en statlig informativ och rådgivande roll för näringens utveckling kontra näringens eget ansvar.-- 5.24Statens pris- och konkurrensverk: SPK ser generellt mer begränsademöjligheter än vad som redovisas i rapporten att genom den föreslagna interna avregleringenoch med ett bibehållet gränsskydd kunna åstadkomma ökad konkurrens och en"lugn" prisutveckling på livsmedelsområdet. Pånågra delmarknader för jordbruksråvaror kommer förslaget troligen att endastmarginellt kunna påverka konkurrenssituationen på den inhemska marknaden. Deändrade förutsättningarna kan komma att motverkas genom informellamarknadsregleringar. Den pågående strukturomvandlingen inom och utom denreglerade livsmedelsindustrin i riktning mot större och färreföretag och produktionsenheter kommer troligen Prop. 1989/90: 146 också att fortsätta. Denökande koncentrationen i flera branscher talar mot att en intern avreglering skulle leda till en ökad konkurrens. Arbetsgmppen anser att avregleringen skulle ge upphov till mer småskalig produktion, som också föreslås få särskilt stöd. SPK ser naturligtvis positivt på en sådan utveck ling men har svårt att dela arbetsgruppens optimism härvidlag. SPK anser att det är utomordentligt angeläget att undanröja formella hinder som försvårar tillträde och etablering. SPKanser i likhet med arbetsgruppen att den kanske största bestående vinsten av en avveckling av marknadsregleringen är en förändrad prisbild ningsmekanism föl jordbruksråvaror, genom vilken priserna i större ut sträckning återspeglar förhållandet mellan utbud och efterfrågan. De dis kussioner om prisbildning och förslagets effekter på prisnivåer som förs i rapporten förefaller dock starkt förenklade. För ett stort antal livsmedel är prisdasticiteten låg och svår att fastställa. När det gäller efterfrågan påver kas denna vanligen även av en rad andra faktorer än prisnivån. Möjligheternatill anpassning av utbudet varierar också mellan olika pro duktionsgrenar. Omställningen inom växtodlingen till alternativa grödor går sannolikt snabbare än en omställning av animalieproduktionen. Påen rad områden kommer den föreslagna avregleringen troligen att få relativt Ijtenpåverkan på priserna.