prop · GD03160 · 1989-12-31 00:00:00 — Ändringen har behandlats i denallmänna motiveringen, avsnitt 2.3.6. Jfr även inledningen, avsnitt 1. Dennya bestämmelsen i andra stycket punkt 4 har behandlats i den allmännamotiveringen, avsnitt 2.3.7. Bestämmelsen innebär att del kontobaseradesystemet får omfatta inköpsrätter som avser aktier i ell annal aktiebolag ändet som har utfärdat inköpsrätterna. Itypfallet utfärdas de inköpsrätter som det här är fråga om vederiagsfritl och tillförmån för aktieägarna i det utfärdande bolaget eller i annat bolag inom sammakoncern. Den nya bestämmelsen kan emellertid tillämpas även om inköpsrältemautfärdas mot vederlag och till förmån för andra än de angivna aktieägarna. Inleheller krävs enligt den nya bestämmelsen att det utfärdande bolaget eller detbolag vars aktier inköpsrätten avser är avstämningsbolag. Rätten till kontobaseradhantering fömtsätter dock i praktiken att del är fråga om inköpsrätter somvärdepapperscentralen har tekniska förutsättningar all hanlera i del kontobaseradesystemet. Somframhållits i den allmänna motiveringen räknas inle s. k. standardi serade optioner till de inköpsrätter som omfattas av den nya bestämmel sen. Från dessa inköpsrätter skiljer sig de standardiserade oplionema bl. a. därigenom att villkoren för de senare bestäms av den börs eller dearingor- ganisalion som administrerar handeln med oplionema. En annan viktig 53 skillnad är att handelnmed de standardiserade oplionema är organiserad Prop. 1989/90:160 så alt ens. k. dearingorganisation inträder som säljare gentemot köparen och som köparegentemot säljaren. De standardiserade oplionema behandlas närmare bl.a. i betänkandet(SOU 1989:72) Värdepappersmarknaden . Liksomi fråga om övriga rättigheter som avses i förevarande paragraf blir aktiekontolagentillämplig på de nu ifrågavarande inköpsrältema endast om ulfärdaren harbegärt del (se paragrafens första stycke). Av nämnda stycke framgår också attredan utfärdade, pappersbaserade inköpsrätter på begäran av utfärdaren fårföras över till kontobaserad hantering. Enligt 7 § tredje stycket lagen ominförande av aktiekontolagen är därvid den som styrker sitt förvärv av eninköpsrätt behörig att första gången antecknas som innehavare eller förvaltareav rätten på ell konto för skuldförbindelser. Innehavei av eltinköpsrättsbevis eller liknande bevis får naturligtvis betydelse när detgäller alt bedöma om någon har styrkt sitt förvärv av en inköpsrätt som avses ibeviset. Av gmndema för 7 § andra stycket i sistnämnda lag torde följa altbeviset skall makuleras av del kontoförande institut som registrerar denifrågavarande inköpsrätten. 4.12 Förslaget till lag om ändring i lagen om införande avaktiekontolagen Ändringeni första stycket och bestämmelsen i del nya sista stycket syftar lill alt förmåinnehavaren av en befintlig skuldförbindelse respektive inköpsrätt attmedverka till övergången till kontobaserad hantering. De nya reglerna harbehandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 2.3.7. Jfr även specialmoliveringenlill 9 kap. 1 § aktiekontolagen. Jaghemställer att regeringen föreslår all anta förslagen till 1. lagom ändringi aktiebolagslagen(1975:1385), 2. lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), 3. lag om ändring i bankakliebolagslagen(1987:618), 4. lag om ändring i lagen(1968:555) om rätt för utlänning och utländskt förelag alt idka näring här iriket, 5. lag om ändring i lagen(1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag, 6. lag om ändring i lagen(1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa förelag, 7. lagom ändringi bankrörelselagen(1987:617), 8. lag om ändring i sparbankslagen(1987:619), 9. lag om ändring i föreningsbankslagen(1987:620), 10. lag om ändring i lagen(1987:667) om ekonomiska förening- Prop. 1989/90:160 ar, 11. lag om ändring i aktiekontolagen(1989:827), 12. lag om ändring i lagen (1989:828)om införande av aktiekontolagen (1989:827). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå all anta de förslag som föredraganden har lagtfram. KOMMERSKOLLEGIUM Dnr BOL 765/87 Prop. Förslagtill ändringar i aktiebolagslagen m. fl. Iaktiebolagslagen m. fl. författningar finns bestämmelser om svenskt medborgarskapoch bosättning i för vissa befattningshavare i svenska förelag. Medsvenskt medborgarskap jämställs i vissa fall medborgarskap i , ,och . Ibifogade promemoria har kommerskollegium belyst fömtsättningama för enförenkling och liberalisering av nuvarande regelsystem. Mol bakgmnd av vad somframkommit vid denna kartläggning föreslår kollegiet följande. Styrelseledamot,verkställande direktör och suppleanter ibr dessa samt stiftare, firmatecknareoch likvidator Tvåaltemativ har belysts. Kollegiet föreslår i första hand attkravet på svenskt medborgarskap slopas i aktiebolagslagen, lagen om ekonomiskaföreningar saml lagen om handelsbolag och enkla bolag allkravet på bosättning i behålls; för styrelseledamot dock endast förhälften av styrelseledamöter. Föralt möta de besparingskrav som ställs på kommerskollegium har kollegiet i sinanslagsframställning för /89 (1988/89-1990/91) fömtsatt enliberalisering och förenkling av bestämmelsema. altnationalitets- och bosällningskraven slopas för samtliga revisorer i aktiebolag - allnationalitets- och bosällningskraven slopas för revisorer utsedda enligt lagen om ekonomiska föreningar, lagen om årsredovisning m. m. i vissa förelag, bostadsrättslagen, lagen om understödsföreningar, lagen om sambmksföreningar och lagen om arbetslöshetsförsäkring, för de fall då minsl en auktoriserad eller godkänd revisor utsetts. Delfömtsätts all bosältningskravel - med dispensmöjlighel - för auktoriserade ochgodkända revisorer bibehålls oförändrat i revisorsförordningen (1973:221). Genomdessa ändringar bortfaller nu förekommande dubbelprövning. Besluti detta ärende har fattats av kommerskollegiets styrelse varvid deltagitgeneraldirektören (ordförande) saml styrelseledamötema , ,, och . Vidärendets slutliga handläggning har vidare närvarit personalförelrä- 56 dama och samlkommerseråden , , Prop. 1989/90:160 Kleen och Lefrell. Föredragande har varit . Prop.1989/90:160 Bilaga 1 KOMMERSKOLLEGIUM PM Prop. Näringsrällsliga byrån Dnr BOL 765/87 Bilaga 2 MEDBORGARSKAPS- OCH BOSÄTTNINGS-KRAVEN I AKTIEBOLAGSLAGEN M.FL.FÖRFATTNINGAR, FÖRSLAG TILL FÖRENKLADE REGLER I BAKGRUNDOCH SYFTE Bilaga 2 II MEDBORGARSKAPS- OCH BOSÄTTNINGSKRAV AVSEENDE BEFATTNINGSHAVARE I SVENSKA FÖRETAGS LEDNING 1.1 Aktiebolagslagen(1975:1385) 1.2 Lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar 1.3 Lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag 2 Sammanfattning av motiven tilllagstiftningen 3 Förhållanden i andra länder 4 Kollegiets handläggning avdispensärenden 5 Utvärdering av effektema avnuvarande lagstiftning 7 Jämförelse med andrabestämmelser som rör utlänningars rätt all idka näring i 8 Förslag lill ändradlagstiftning 8.1 Ändring av bestämmelsema iöverensstämmelse med nuvarande praxis 8.2 Ändring av bestämmelsemainnebärande generellt slopande av medborgarskapskravel III MEDBORGARSKAPS-OCH BOSÄTTNINGSKRAV AVSEENDE REVISORER 2 Kollegiets auktorisation ochgodkännande av revisorer 3 Nationalitets- och bosältningskraveli aktiebolagslagen 3.2 Kollegiets prövning för enskiltrevisionsuppdrag 4 Nationalitets-och bosällningskrav i lagen om ekonomiska föreningar och lagen om årsredovisning m. m. i vissa företag 5 Övrigaförfattningar med nationalitets- och bosällningskrav för reviso rer 1 Motiven för bestämmelsema m. m.Kollegiets handläggning och praxis 2 PM om nationalitets- och hemvislkravför bolagsstyrelsemedlemmar i , och I BAKGRUND OCH SYFTE Prop. Iaktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar saml lagen om handelsbolagoch enkla bolag m. fl.författningar finns bestämmelser om medborgarskap ochbosättning för vissa befattningshavare i svenska företag med möjlighet tilldispens i varie särskilt fall. I de flesta fall prövar kommerskollegium frågorom dispens. Ansökningarnaom dispens prövas huvudsakligen från rent formella synpunkter. Handläggningenär resurskrävande, särskilt vad gäller styrelseledamot och verkställandedirektör i aktiebolag, och dispensgivningen uppfattas som byråkratisk avföretagen. Målsättningenmed denna promemoria är att kartlägga fömtsättningarna för liberalisering avnuvarande regelsystem och all om möjligt föreslå förenklingar som kan medföraminskad byråkrati för förelagen och resursbesparingar för kollegiet. Promemorianär uppdelad i två huvudavsnitt. Först behandlas de bestämmelser som rör ellförelags ledning, främst styrelseledamot och verkställande direktör. Därefterbehandlas bestämmelserna som avser revisorer. I bilaga I redovisas innehålleti förarbetena till lagstiftningen och lämnas en redogörelse för kollegietshandläggning och tillämpad praxis. II MEDBORGARSKAPS- OCH BOSÄTTNINGSKRAV Prop. 1989/90:160 AVSEENDE VISSA BEFATTNINGSHAVARE I Bilaga 2 /./ Aktiebolagslagen (1975:1385) Reglerom styrelseledamots och verkställande direktörs medborgarskap och bosättningfinns i 8 kap. 4 P aktiebolagslagen: "Styrelseledamotoch verkställande direktör skall vara svenska medborgare och bosalla iSverige, om ej regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer försärskilt fall tillåter annal. Med svenskt medborgarskap jämställs medborgarskapi , , och . Nordiska medborgare som är bosalla inågot av nu angivna länder kan vara styrelseledamöter, om minsl halva antaletstyrelseledamöter är bosalla i ." Vadsom i aktiebolagslagen sägs om styrelseledamot gäller enligt 8 kap. I § itillämpliga delar för slyrelsesuppelanl och enligt 13 kap. 7 § för likvidalor.Enligt 8 kap. 3 och 11 §§ gäller för vice verkställande direktör och förfirmatecknare samma bestämmelser som för verkställande direktör. Förstiftare gäller enligt 2 kap. I § att dessa skall vara svenska medborgare ochbosalla i . Möjlighet lill dispens finns även från denna bestämmelse. Aktiebolagslagenkompletteras av akliebolagsförordningen (1975:1387) där del i 53 § stadgas altdispensfrågor enligt 2 kap. I § och 8 kap. 4 § aktiebolagslagen prövas avkommerskollegium. Regeringen prövar dock ärendena enligt 8 kap. 4 § om bolagelsaktiekapital uppgår till minsl och mer än hälften av hela antaletledmaöler i bolagels styrelse är personer som inte är i bosatta svenskamedborgare. Delsamma gäller tillstånd som innebär att den angivna andelen fåröverskridas. 1.2Lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar Enligtlagen om ekonomiska föreningar skall styrelseledmot (22 §) och suppleant (23 §)saml firmatecknare (29 §) och likvidalor (76 §) vara svenska medborgare ochbosatta i . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kanmedge dispens från kraven. Enligtförordningen (1969:228) om prövning av vissa ärenden rörande ekonomiskaföreningar är det kommerskollegium som har att pröva frågor om dispens. lag, lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, träder i kraft . I denna lag har införts vissa ändrade bestämmelser avseende nordiska medborgares rätt alt inneha befattningar i en ekono misk förening. Bestämmelserna som gäller styrelseledamot och verkstäl lande direktör (6 kap. 4 §) saml suppelanler för dessa (6 kap. I och 3 §§ ) överenstämmer med motsvarande stadgande i aktiebolagslagen. Bestäm melserna som gäller frimatecknare (6 kap. 11 §) och likvidalor (11 kap. 7 §) 62 hänvisar lill vad som i 6kap. 4§ sägs om verkställande direktör resp. Prop. 1989/90:160 styrelseledamot. 1.3Lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag I2 kap. 37 § lagen om handelsbolag och enkla bolag stadgas att likvidalor i elthandelsbolag skall vara svensk medborgare och bosall i . Delsammagäller enligt 4 kap. 7 § för likvidalor i ell enkelt bolag. Ävenför dessa företagsformer finns möjlighet lill dispens från kraven. Dispensansökningarprövas av kommerskollegium. 2Sammanfattning av motiven för lagstiftningen Enutförlig redogörelse för lagstiftningens förarbeten finns i bilaga 1. Syftet medbestämmelsema är sammanfattningsvis följande. Ettövergripande skäl lill all slälla krav på svensk medborgarskap och bosättning iSverige avseende vissa befattningshavare inom ell förelags ledning torde varaall säkra etl svenskt inflytande över förelagels skötsel. Därmed fömtsätter manatt svenska samhällsintressen blir beaktade, all kunskap om svensk lagstiftningfinns inom ledningen och att spelreglema på den svenska arbetsmarknaden följs.Kraven syftar även lill all säkerställa att de ansvariga inom ett företagsledning har nära kontakt med skötseln av företagels angelägenheter och all en beslutsförstyrelse snabbi skall kunna sammankallas. Genom medborgarskaps- och bosättningskravenskall vidare del allmännas intressen saml borgenärers och avtalspartersrättigheter skyddas. Företagels ansvariga personer och deras egendom skall vidbehov vara åtkomliga för svenska domstolar och verkställande myndigheter.Myndigheter, borgenärer, aktieägare och andra skall dessutom ulan störreåtgärder kunna få kontakt med företagels ledning. Genomindividuell dispensprövning för utländska medborgare och svenska medborgarebosalla utomlands vill man säkerställa all personen inle är uppenbart olämpligoch att denne har fömtsättningar att förstå och la hänsyn till här i landetrådande uppfattningar om hur elt förelag bör drivas och hur relationema till deanställda bör skötas. Inomramen för det nordiska samarbetet har en uppmjukning av be stämmelserna för nordiska medborgare diskuterats sedan 1950-lalel. Den svenska lagstiftningen avseende styrelserepreseniation i aktiebolag ändra des i denna riktning 1985. Skälen lill all man ansåg sig kunna slälla lindrigare krav för nordiska medborgare än för andra utländska medborga re är bl. a. att förhållandena i de nordiska länderna är likartade ur kultu rell, historisk, språklig och inle minsl juridisk synvinkel. Rent konkret avspeglar sig gemenskapen i en lagstiftning med snarlika stadganden och principer inom privaträttens område saml nordiska överenskommelser om verkställighet av domar, konkurs och delgivning av stämning. Den geografiska närheten och de goda kommunikationema mellan de nordiska ländema gör också att kraven på snabbhet och lättillgänglighet kan uppfyl las. 3Förhållanden i andra länder Prop. Sverigehar en i jämförelse med många andra länder myckel restriktiv bilaga I lagstiftningvad gäller krav på medborgarskap och bosättning för befattningshavare i eltbolags ledning. Kollegiet har gjort en sammanställning av de bestämmelser somgäller i vissa länder inom den europeiska gemenskapen samt i ochÖsterrike (bilaga 2). Här redovisas de bestämmelser som gäller i våra nordiskagrannländer. IDanmark krävs att minsl styrelsemedlemmar i ell aktiebolagoch dess verkställande direktör skall ha hemvist i om inleindustriministern medger annal. För nordiska medborgare tillämpas dispensmöjlighetengeneröst. Något medborgarskapskrav finns inte. INorge skall minsl styrelseledamöter vara bosalla i ochha bott i landet . Kravet bosättning gäller inle förmedborgare i något av de nordiska länderna. Inte heller har någotmedborgarskapskrav. IFinland skall minsl styrelsemedlemmar och verkställandedirektören vara i bosatta nordiska medborgare. Av styrelsemedlemmarnafår dock högst en tredjedel vara bosalla utanför eller vara utomnordiskamedborgare. Möjlighet lill dispens från bestämmelserna finns. 4Kollegiets handläggning av dispensärenden Inledningsvisfinns anledning erinra om alt alla nordiska medborgare behandlas som svenskamedborgare förutsatt all de är bosalla i . Ibilaga 1 redogörs för kollegiets handläggning av dispensärenden och nuvarandepraxis vid tillståndsgivningen. Sammanfattningsvis gäller följande. som har att söka dispens från kraven på svenskt medborgarskap ochbosättning i för sina befattningshavare. Dispens medges endast för enviss namngiven person. Kollegiets handläggning tar sikte på dels en granskningav gmndfömtsällningama m. m. för tillstånd, dels en redbarhels- ochlämplighetsprövning av den person ansökningen avser. Vidgranskningen av gmndfömtsällningama prövas styrelsens sammansättning medavseende på samtliga ledamöters nationalitet och bosättning. För enverkställande direktör kontrolleras alt denne, om han är bosall i , hararbetstillstånd. Gäller ansökningen en firmatecknare kontrolleras att denne iövrigt är behörig alt teckna förelagets firma. Redbarhelsprövningensker under fömtsättning all den person ansök ningen avser är bosalt här i landet genom remiss lill i del län där vederbörande är bosatt. skickar i sin tur ansökningen på underremiss lill polismyndigheten och kronofogdemyndigheten, ibland också lill . Remissen lill ger besked om humvida personen kan antas vara uppenbart olämplig att ingå i elt före lags ledning exempelvis genom all han gjort sig skyldig lill brott med anknytning till näringsverksamhet. Detär mycket ovanligt all en ansökan avslås lill följd av personens Prop.1989/90:160 vandel. Redbarhetsprövning avseende i utlandet bosatta personer är inle Bilaga 2 möjlig. Lämplighetsprövningensker genom remiss lill de facklig organisationer som organiserar minsl lioanställda vid förelaget. I vart fall har inget yttrande från defackliga organisationerna innehållit något omdöme om den person ansökningenavsett. I allmänhet anförs endast alt organisationen inte har något att erinra molatt tillstånd medges eller att den avslår från all yttra sig. Enligtpraxis får i den mån bolaget inte kan åberopa särskilda skäl för en längregående dispens högst en tredjedel av ledamöter i ett aktiebolagsstyrelse vara nordiska medborgare bosatta utanför eller icke nordiskamedborgare. Denna praxis härrör från liden då lagstiftningen på akliebolagsområdeluttryckligen föreskrev all dispens fick medges för högst denna andel. I över 80procent av ansökningarna som gäller styrelseledamot har styrelsen ensammansättning som håller sig inom denna gräns. Denpraxis som gäller för verkställande direktör är också här om del inle finns särskildaskäl alt denne skall vara bosatt i . Stiftareoch firmalecknare medges regelmässigt tillstånd. Ansökningar för likvidalorförekommer ytterst sällan. Eftersom likvidalor ulses av allmän domstol som fårantas ha förutsättning all utse en för uppdraget lämpad person, medges ävendessa tillstånd regelmässigt. 5Utvärdering av effekterna av nuvarande lagstiftning Genomatt kräva all en majoritet av etl bolags styrelse skall vara i bosattanordiska medborgare uppnås otvivelaktigt att dessa ledamöter och deras egendomär åtkomliga för svenska myndigheter, domstolar och andra. kan också snabbt sammankallas. Å andra sidan har, sedanmedborgarskaps- och bosättningskraven infördes, kommunikationerna länderemellan förbättrats avsevärt. Man är inte längre beroende av en mer ellermindre långsam postgång för att hålla sig underrättad om viktiga händelser iföretaget. Vidare behöver det inle längre innebära någon större tidsutdräkt allsammankalla en styrelse där en eller flera ledamöter är bosalla utomlands. Detär mera tveksamt vad man i övrigt uppnår genom kravet på att en majoritet avstyrelsen skall vara i bosatta nordiska medborgare. Det förhållandelalt styrelsen uppfyller detta krav innebär i sig ingen garanti för etlbestämmande svenskt inflytande över företagets skötsel. Ägarna tillsätterstyrelsen även de i bosalla nordiska medborgarna. 1 utlandsägdaförelag kommer därför det utländska inflytandet ' under alla förhållanden allvara starkt. Eftersom samhället tillåter alt utländska rättssubjekt ägersvenska företag, kan det utländska inflytandet inte anses vara oberättigat. Möjlighetenalt genom dispensförfarandet genomföra någon egentlig lämplighetsprövning är ytterst begränsad. Från kan kollegiet i allmänhet endast erhålla upplysning om huruvida personen gjort sig 65 5 1989/90. skyldig lill brott ellerhar skulder. De fackliga organisationerna saknar Prop. 1989/90:160 oftast känendomom den person ansökningen avser. De kan därför inle Bilaga 2 tillföraärendena några upplysningar om personens eventuella brister i fråga om kunskapom svensk lagstiftning och svenska samhällsförhållanden eller deras insällninglill den svenska arbetsmarknadens spelregler. Idetta sammanhang bör observeras att samhället inte ställer några egentliga kravnär del gäller vandel och lämplighet avseende majoriteten av de personer somleder svenskt företag, dvs. de i bosalla nordiska medborgarna. Fördessa krävs endast all de skall vara myndiga och ej i konkurs. När det gällerpersoner bosalla utomlands kan någon redbarhetsprövning över huvud taget inlegöras. Denna är således begränsad lill utomnordiska medborgare bosalla iSverige och kan därför uppfattas som diskriminerande. Isamband med diskussionerna om slopande av medborgarskapskravel för arbelstagariedamöler(Styrelserepreseniation för de anställda, DS A 1986:1) har gjorts gällande altupprätthållandet av tiUståndskravet skulle vara av värde från säkerhetspolitisksynpunkt. Regeringenmeddelar tillstånd att tillverka krigsmateriel. Tillstånd får meddelas endastsvensk medborgare, svenskt handelsbolag eller svenskt aktiebolag. Tillståndetfår förenas med villkor om att styrelseledamot och verkställande direktör iaktiebolag saml suppleanter för dessa skall vara svenska medborgare och bosattai . Det är därför knappast aktuellt att ell förelag som tillverkarkrigsmateriel hos kollegiet ansöker om tillstånd för utländska medborgare allinneha uppdrag i bolagels ledning. Kollegietsprövning kan däremot gälla förelag som är eller i framliden kan komma att blileverantörer lill försvaret av produkter som inte klassificeras som krigsmateriel.Som tidigare framhållits är kollegiets möjligheter att få upplysningar om deblivande styrelseledmölerna begränsade både till omfattning och innehåll. Ivarje fall tillåter de upplysningar som kollegiet erhåller inga bedömningarfrån säkerhetssynpunkt. Delta har heller aldrig varit avsikten medlagstiftningen. Deanställdas insyn och inflytande i förelagens verksamhet har ökat under senareår bl.a. genom lagen (1976:351) om styrelserepreseniation för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar. Rätt till sådan styrelse-representationföreligger om bolaget respektive föreningen har mer än 25 anställda. Härigenomfår denna intressegrupp insyn i hur de berörda företagen sköts. Även lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ger sådana möjligheter. De anställdahar härmed fåll större möjligheter all skydda sina intressen och kan äventillföra företagets ledning kunskap om det svenska samhället. Detutländska ägandet i för samhället vikliga förelag regleras i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska förelag m m. KontroUsubjekt är bl. a. utländska medborgare och andra utländska rättssubjekt, svenska aktiebolag som inte har utlänningsförbehåll i bolagsordningen saml vissa svenska ekonomiska föreningar. Tillstånd krävs då förvärvarens andel av 66 aktiekapitaleteller röstetalet för samtliga aktier i ell svenskt aktiebolag /90:160 kommer att överskrida något av gränsvärdena tio, tjugo, fyrtioeller femtio Bilaga . Auktoriseradeller godkänd revisor skall efler utgången av finnas i alla aktiebolag.Genom att en revisor inle bara i efterhand skall kontrollera bolagetsårsredovisning ulan också är skyldig all följa bolagels verksamhet underlöpande verksamhetsår innebär detta en viss kontroll av hur förelaget sköts.Vidare kan revisom tillföra bolagets ledning kunskap på flera områden som är avbetydelse för företagets skötsel, främst angående lagstiftning inom skatterättoch associationsrätt, men även på andra områden. 7 Jämförelsemed andra bestämmelser som rör utlänningars rätt att idka näring i Alltfler invandrare lill bedriver verksamhet i aktiebolagsform. Många avdessa har permanent uppehållstillstånd. Enligt lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt förelag att idka näring här i riket jämställs de därmedmed svenska medborgare beträffande rätten att idka näring, dvs. de behöver inleha näringstillstånd. Del förefaller ologiskl all dessa personer, om de väljeraktiebolagsformen, behöver särskilt tillstånd för all leda sill förelag. Omett utländskt förelag driver verksamhet i i ell dotterbolag krävs iprincip att dotterbolagets verkställande direktör skall vara såväl svenskmedborgare som bosall i landet.