prop · GD0359 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:59 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att den lagstadgade rätlen till semester förlängs till sexveckor. Vidare föreslås en successiv avveckling av rätten till förlängd semesterför vissa arbetstagare i radiologiskt arbete. Genomförandetav den sjätte semesterveckan föreslås ske i tre etapper. Lagförslag lämnas förden första etappen. Den omfattar , vilka kan tas ut under detsemesterår som böljar . De övriga elappema omfattar två respektive endag för de närmast följande semesteråren. Lagändringarnaför den första etappen föreslås träda i kraft . 1 1989/90. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenomföreskrivs att 4, 15, 16 och 27 §§ semesterlagen (1977:480) skall ha följandelydelse. Arbetstagarehar rätt till tjugofem Arbetstagare har rätt varjesemesterår semesterdagar varje semesterår ulom i fall som avses i 5 och 27 §§. utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Undersemesterledighet skall arbetstagare ha semesterlön i den mån han har tjänat insådan under intjänandeåret. Arbetstagarefår avstå från rätt lill semesterledighet som ej är förenad med semesterlön. Infallerunder semesterledighe- Infaller under semesterledighe ten dag då arbelstagareii är oförmö- len dag då arbetstagaren är oförmö gen till arbete på gmnd av sjukdom gen till arbete på gmnd av sjukdom eller dag som är semesterlönegmn- eller dag som är semesterlönegmn- dande enligt 17§ första stycket 2-6 dande enligt 17§ första stycket 2-8 skall, om arbetstagaren utan dröjs- skall, om arbetstagaren utan dröjs mål begär del, sådan dag ej räknas mål begär del, sådan dag ej räknas som semesterdag. Semesterdagarsom återstår på gmnd av att första stycket har tillämpats skall utgå i ettsammanhang, om arbetstagaren ej medger annat. Semesterlönenutgör Semesterlönen utgör tretton pro-av arbetstagarensunder intjänan- cent av arbetstagarens under intjä-deåret förfallna lön ianställningen. nandeåret förfallna lön i anställningen. Vidberäkning av lönen under intjänandeåret skall i lönesumman ej inräknas annansemesterlön än sådan som avses i 22 § eller permitlerings-lön med anledning avdriftsuppehåll för samtidig semester. I lönesumman skall ej heller inräknasersättning som har utgått för dag, då arbetstagaren helt eller delvis har haftsådan ledighet från arbetet som är semesterlöne-gmndande enligt 17§. För varjesådan dag skall arbetsinkomsten i stället ökas med ett belopp, motsvarandearbetstagarens genomsnittliga dagsinkomst i anställningen av intjänandeåret.Har arbetstagaren då ej haft någon inkomst i anställningen, skall semesterlönenberäknas med hänsyn till den inkomst som det kan antagas att han skulle hahaft, om han hade arbetat för arbetsgivarens räkning. Arbetstagare,som utför arbetet i Arbetstagare, som utför arbetet i sitt hem eller annarsunder sådana sitt hem eller annars under sådana förhållanden att det icke kananses förhållanden att det icke kan anses Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. tillkommaarbetsgivaren att vaka tillkommma arbetsgivaren att vaka över arbetets anordnande, är berät- över arbetets anordnande, är berät tigad till särskild semesterlön med tigad till särskild semesterlön av arbetstagarens un- av arbetstagarens der intjänandeåret förfallna lön i under intjänandeåret förfallna lön i anställningen. Beräkningav lönen under intjänandeåret skall ske med motsvarande tillämpning av 16 §andra stycket. Vad där föreskrives angående semester-lönegmndande frånvaroskall dock tillämpas med avseende på kalendervecka, om ej annan tidsperiod överenskommes.Även 24 och 25 §§ samt, om anställningen har avsetts skola pågå högst tremånader och omfatta högst , 5 § tredje stycket äger motsvarandetillämpning. Särskildsemesleriön skall betalas ul näst efter intjä-nandeåretsutgång eller, om intjänandeåret löper ut efter , senast två månaderefter dess utgång. Dennalag träder i kraft den . Semesterledighet enligt den nya lagen utgår dock först under semesteråret , om ej annat överenskommes. Kollektivavtaleller annat avtal, som har träffats med utgångspunkt i äldre lag och innefattar sämre förmåner än som följer av den nya lagen, är i sådan del ulan verkan. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester förvissa arbetstagare med radiologiskt arbete Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagaremed radiologiskt arbete skall ha följande lydelse. Arbetstagaresom för arbetsgiva- Arbetstagare som för arbetsgiva rens räkning utför radiologiskt ar- rens räkning utför radiologiskt ar bete, vari arbetstagaren utsattes för bete, vari arbetstagaren utsattes för joniserande strålning i sådan ut- joniserande strålning i sådan ut sträckning att menlig inverkan där- sträckning att menlig inverkan där av kan befaras, har under villkor av kan befaras, har under villkor som föreskrives i denna lag rätt till som föreskrives i denna lag rätt till längre semesterledighet än som längre semesterledighet än som följer av 4§ semeslerlagen följer av 4§ semesterlagen (1977:480). För varje kalendermå- (1977:480) / dess lydelse före den I nad av intjänandeåret, under vil- aprd 1990. För varje kalendermå- ken arbetstagaren har utfört sådant nad av intjänandeåret, under vil- arbete minst , skall se- ken arbetstagaren har utfört sådant mesterledigheten påföljande semes- arbete minst , skall se terår förlängas med fem tolftedels mesterledigheten påföljande semes- semesterdag. Uppstår vid beräk- terår förlängas med fem tolftedels ningen bmtet dagantal, skall del av- semesterdag. Uppstår vid beräk- mndas till närmast högre hela tal. ningen bmtet dagantal, skall det av mndas lill närmast högre hda tal. Meddag, under vilken utförts arbete, som avses i första stycket, jämställes 1) dag, under vilken arbetstagarenvarit semesteriedig, dock endast om hans arbete före och omedelbartefter ledigheten varit sådant som avses i första stycket, samt 2) dag, under vilken arbetstagarenhaft ledighet som är semesterlöne-gmndande enligt 17§ semesterlagen, dock ej omarbete, som avses i första stycket, uppenbarligen icke kunnat beredas honomsådan dag och anledningen härtill varit annan än driftsuppehåll för samtidigsemester. Förvarje semesterdag som tillkommer enligt första stycket utgår semesterlön med0,av arbetstagarens under intjänandeåret förfallna lön ianställningen, beräknad enligt 16 § semesterlagen. Lag (1977:481). Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1977:481. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , Proposition om den sjätte semesterveckan 1 Inledning Iregeringsförklaringen utfäste sig regeringen att föreslå lagstiftningom en sjätte semestervecka. Utfästelsen hade följande lydelse: "Undervalperioden lagstiftas om en sjätte semestervecka. Denna reform genomförsstegvis." inom upprättad promemoria Den sjättesemesterveckan har föreslagits att genomförandet skall ske i tre etapper. Densammanfattning av innehållet som görs i promemorian bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 1. Föratt inhämta synpunkter på promemorian har anordnaten s.k. hearing. Ett antal inbjudna myndigheter och organisationer har berettstillfälle att i samband med hearingen och inom därefter framförasina synpunkter på förslagen. En redovisning av vad som framkommit vid hearingenoch i skriftliga yttranden har upprättats inom ochbör fogas lill protokollet som bilaga 2. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslag tilllag om ändring i semesterlagen (1977:480) samt till lag om ändring i lagen(1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologisktarbete. Förslagen hade upprättals i på gmndval avden ovan nämnda promemorian. De lagförslag som remitterades till lagrådetöverensstämmer, bortsett från en redaktionell ändring, med de förslag som jagnu lägger fram. Lagrådethar i sitt yttrande, som bör fogas till protokollet som bilaga 3, inte haftnågon erinran mot de remitterade förslagen. Jagredovisar i det följande en plan för genomförandet av den sjätte semesterveckan.Samtidigt presenterar jag lagförslag för den första av de tre elappema i semesterteformensaml för en ändring av den särskilda semes-teriagen. ti /90. 2 Bakgrund Prop. 2.1 Semesterlagstiftningens utveckling i År1931 kom den första lagregleringen om semester som en rekommendation i den dågällande arbetarskyddslagen. Något rättsligt anspråk på semester kunde interesas mot arbetsgivaren. a. som en följd av rekommendationen kundeflertalet arbetstagare dock erhålla semester med stöd av kollektivavtal ellergenom enskilda överenskommelser. Denförsta semesterlagen trädde 1938. Den gällde i princip allaarbetstagare i enskild och allmän tjänst och hade karaktären av tvingandeskydds- och minimilagstiftning. Alla arbetstagare fick rätt till två veckors semester.Det främsta motivet för semesterlagen var att det var nödvändigt för arbetstagamashälsa både i kroppsligt och andligt avseende att erhålla fullständigvila . Kraven på rättvisa spelade också en stor roll.Departementschefen anförde bl. a. följande: "Den lagstiftning omsemester, som föreslås, skulle medföra en oftast fördubblad viloperiod för kroppsarbetamaoch alltså på före.varande område skapa ökad likställighet samt utgöra ett stegi riktning mot utjämning av arbets- och livsvillkoren för medborgama i vårtsamhälle." Förhållandenaför korttidsanställda förbättrades genom semesterlag. Lagen innebarinte någon förlängning av semestern. Genom lagstiftning fick dockungdomar rätt lill tre veckors årlig semester. Vidare kom ensärskild lag varigenom vissa gmvarbetare, nattarbetare och mörkmmsarbetareerhöll tre veckors semester och arbetstagare med radiologiskt arbete sexveckors semester. År1951 förlängdes semestem . Motivet för en längre semester varönskemålen att hellre ta ut en standardförbättring i form av en längre viloperiodän i form av högre lön. upphävdes särskilda semeslerlag. Denersattes av en lag om förlängd semester för vissa arbetstagare som var utsattaför röntgenstrålning eller strålning från radioaktivt ämne. Genomen ny semesterlag förlängdes den lagstadgade semestem från tre . I propositionen anförde departementschefen att en förlängning av semestemmindre var en arbetarskyddsfråga än en ekonomisk avvägningsfråga. Avredaktionella skäl utfärdades en ny lag om förlängd semester förvissa arbetstagare i radiologiskt arbete.' År1965 blev den då gällande semesterlagen tillämplig på alla statsanställda. Nugällande semesterlag trädde i kraft . Genom lagen förlängdesden lagstadgade semestem . Lagen innehöll även andrabetydelsefulla förändringar. Semesterlagen skulle tillsammans med andra lagarom arbetstiden medverka till att utjämna levnadsvillkoren mellan skilda gmpperi samhället. Departementschefen anförde i propositionen att rättviseskältalade för att semesterledigheten förlängdes för dem som endast åtnjöt denlagstadgade semestem. 2.2 Gällande bestämmelser Prop. Allaarbetstagare har i princip rätt till fem veckors årlig ledighet. Under ledighetenutgår semesterlön i den mån sådan är intjänad i förväg. k. semesteråret det år då semesterledighet skall tas ut löper från den 1april till och med följande år. Intjänandeåret är motsvarande tidåret innan. Semesterlönen räknas ut på gmndval av arbetstagarens inkomst under intjänandeåret. Enarbetstagare som slutar sin anställning innan en intjänad semesterledighettagits ut har rätt till semesterersättning. Den beräknas på samma sätt somsemesterlönen. Förarbetstagare som utför arbetet i sitt hem eller annars under sådana förhållandenatt det inte kan anses tillkomma arbetsgivaren att vaka över arbetetsanordnande s. k. okontrollerade arbetstagare gäller inte de vanliga reglemaom semester. Sådana arbetstagare har rätt till särskild semesterlön vilkenberäknas på i huvusak samma sätt som vanlig semesterlön. Arbetstagarenhar rätt till fyra veckors sammanhängande ledighet juni augusti.En arbetsgivare som är bunden av kollektivavtal skall förhandla med denavtalsslutande fackliga organisationen i fråga om förläggning av semester. Omdet inte finns kollektivavtal skall arbetsgivaren samråda med arbeistagama på arbetsplatsenom när semester skall läggas ut. Detta gäller längre semesterperioder. Enstakadagar kan läggas ut efter överenskommelse mellan arbetsgivaren ocharbetstagaren. Enarbetstagare som under ett semesterår har rätt till mer än tjugo betalda semesterdagarfår av överskjutande dagar spara en eller flera till ett senare semesterår. Enarbetstagare kan genom att spara semester få rätt till en sammanhängande långledighet, t. ex. en tioveckorssemesler . Lagen(1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete(den särskilda semesterlagen) trädde i krafl . Den gäller förarbetstagare som utför radiologiskt arbete, vari arbetslagaren utsätts förjoniserande strålning i sådan utsträckning alt den kan anses vara hälsofarlig.Dessa arbetstagare har enligt den särskilda semesterlagen rätt till längresemesterledighet än som följer av 4 § semesterlagen. Förvarje kalendermånad av intjänandeåret, under vilken arbetstagaren har utfört sådantarbete minst , skall semesterledigheten påföljande semesterårförlängas med fem tolftedels semesterdag. Lagen ändrades i vissa avseenden isamband med att den nya semesterlagen trädde i kraft . Arbelarskyddsstyrdsenavgör på begäran av domstol eller av den, vars rätt berörs, om ett visst arbeteär sådant som avses i den särskilda semesterlagen. 2.3 Reformkrav Prop. LOhar verkat för en generell förlängning av rätten till semesterledighet.Även inom tjänstemannaorganisationerna har frågan om längre semesteraktualiserats. I skilda skrivelser till har ävenenskilda förbund inom LO och TCO fört fram krav på sex veckors semester föralla. Bakgmndentill LO:s krav är framför allt de skillnader i semesterförmåner som föreliggermellan privat och offentligt anställda. Det gäller både semesterns längd, deekonomiska förmånerna och de fackliga organisationemas och den enskildes förmågaatt påverka semestems förläggning. 2.4 Utredningar m. m. Regeringentillsatte en kommitté med uppgift att kartlägga semesterförmånernasvariation och graden av inflytande över semesterförmå-nema mellan olika arbetstagargmpperpå den svenska arbetsmarknaden. Kommittén skulle vidare överväga kravet på enutjämning av semesterför-månema saml finna lösningar som gör det möjligt föralla att åtnjuta sin ledighet på det sätt semesterreformen syftade till.Kommittén påbörjade sitt arbete och antog namnet 1986 årssemesterkommitté (A 1985:04). överiämnade semesterkommitténbetänkandet (SOU 1988:54)Om semester. År1987 tillsattes arbetstidskommittén (A 1987:04) med uppdrag att analyserakonsekvenserna av olika arbetstidsreformer och förändrade arbetstidsmönster. Isitt belänkande (SOU 1989:53) Arbetstid och välfärd presenterararbetstidskommittén ett samlat underlag som belyser effekterna av olika slagav arbetstidsförkortningar. som arbetstidskommitténs belänkanden har sänts utför remissbehandling. Regeringengav i uppdrag åt att utredabehovet av särskild semester från strålskyddssynpunkt och att efter samråd medarbetarskyddsstyrelsen och redovisa resultatet av utredningenoch de slutsatser som utredningen föranleder. Isitt yttrande hänvisar till sitt remissyttrande till1974 års semesterkommitté rörande särskild semester. Där anförde strålskyddsinstitutetatt några skäl för särskild semesterförlängning inte längre förelåg.Strålskyddsinstitutet pekar på att det inte inträffat något nyttoch att inga nya rön har gjorts som föranleder en annan uppfattning. Slutsatsenär att radiologiskt arbete numera bedrivs under så betryggande omständigheteratt skäl för en särskild semesterförlängning inte föreligger. Överläkarenpå Radiumhemmet, professor , har i en särskild skrivelse tillstatens strålskyddsinstitut anfört att det inte kan uteslu- tas att den förlängda semestemkan ha gynnsamma medicinska effekter. Dessutom är det för många en kompensationsom kan motivera arbetstagare i radiologiskt arbete all acceptera vissarisker. Han är tveksam till om det i praktiken blir möjligt att tillgodosedetta behov i kollektivavtal utan något som helst stöd i strålskyddslagen. Strålskyddsinslilutetanser dock att om personalvårds- och rekryteringsaspekter motiverar enförlängd semester bör detta regleras i kollektivavtal. ocharbetarskyddsstyrelsen har anslutit sig till strål-skyddsinstituletsuppfattning. 3 Allmänna överväganden och förslag 3.1 Den sjätte semesterveckan Mittförslag: Den lagstadgade semestern utvidgas . Genomförandetsker i tre etapper. Den första etappen omfattar vilka kan tas utunder del semesterår som börjar . De övriga etapperna omfattar tvårespektive under de närmast följande semesteråren. Semesterlönen skallutgöra vid , vid ochvid av löneunderlaget. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Yttrandenöver promemorian: LO har tillstyrkt förslaget. , ,, . Småföretagens Riksorganisationoch /SR har en negativ inställning till införandet av en sjättesemestervecka. Övriga tillfrågade myndigheter och organisationer har varkentillstyrkt eller avstyrkt förslaget. Hovrätten för nedre har förklaratsig inte ha någon erinran mot författningsförslaget. Skälenför mitt förslag: Detförslag jag nu lägger fram har sin bakgmnd i den utfästelse om en sjätte semeslerveckasom tagits in i regeringsförklaringen. Utgångspunkten är framför allt att desom har de sämsta arbetsmiljöerna och de mest påfrestande arbetsuppgifternaofta också har den kortaste semestern. Somjag redan nämnt tillsattes semesterkommilté bl.a. för att överväga enutjämning av skillnaderna i semesterförmåner mellan olika arbetstagargrupper. Isitt betänkande redovisade semesterkommiltén en omfattande kartläggningavseende svenska arbetstagares semestervillkor. Av denna framgick att 97procent av de statligt anställda och av de anställda inom kommuneroch landsting har mer än fem veckors semester. Inom SAF/LO- och SAF/PTK-områdenagäller däremot i huvudsak endast den lagstadgade semestern. Endast för vissa privattjänsle-mänutgår extra semesterdagar vilka är avsedda att ersätta övertidskom- Förhållandenaär desamma för arbetstagare inom företag som Prop. 1989/90:59 är anslutnatill andra arbetsgivarorganisationer än SAF. Kartläggningenvisade också att andelen som genom avtal har fått längre semester än denlagstadgade har vuxit från 1986. En allt störredel av arbetstagarna har alltså fått längre semester än vad de har rätt lillenligt lag. Semesterkommitténframhöll alt andra typer av arbetstidsförkortningar konkurrerar om utrymmet förvälfardsförbättringar. Kommittén pekade härvid på kraven på förkortadarbetsdag, sänkt pensionsålder, utvidgad delpension eller förbättringar avföräldraledigheten. Övervägandena resulterade i att kommittén avstod från altlämna förslag, då den inte såg det som sin uppgift att välja mellan angelägnareformer på arbetstidsområdet. I sill betänkande (SOU 1988:54 s. 168) anfördekommittén bl.a. följande: Fråganblir då hur lång semestem skall vara för att leda till en godtagbar utjämning. Enförlängning skulle medföra alt av arbetstagarnafortfarande skulle ha längre semester än den lagstadgade. Förlängs semesternmed , dvs. , skulle ändå ha längre semester änlagens, men då skulle en mindre del ha längre semester än utöver denlagstadgade. Dessa siffror gäller under fömtsättning all avtalens maximisemesterinte förlängs ytterligare. Spännvidden i semesterns längd skulle minskamarkant. Praktiskt taget alla landets arbetstagare skulle då ha mellan sex ochsju veckors semester. Ur utjämningssyfte är därför sex veckors lagstadgadsemester alt föredra. Visserligen leder inte detta lill någon fullständigutjämning, men de skillnader som återstår får anses vara godtagbara. En veckasförlängning är också vad som har skett vid tidigare lagstiftningsåtgärder. Somredan framgått motiveras mitt förslag främst av kraven på ökad rättvisa mellanolika löntagargmpper. Det utjämnar en stor del av de skillnader isemesterförmåner som finns framför allt mdlan löntagare inom den offentligasektorn och privatanställda arbetstagare. SAF,, och /SR har givit uttryck föruppfattningen att man inte bör lagstifta om rätten till längre semester. Dennarätt bör ses som en anställningsförmån bland andra och bör regleras i avtal.Mot detta villjag anföra följande. Semeslerbestämmdsernabetraktades urspmngligen som en del av den svenska arbetarskyddslagstiftningen.Redan då den lagstadgade semestem förlängdes från tre till fyra veckoransåg dock den föredragande departementschefen (prop. 1963:68 s. 49) att enförlängning av semestem mindre var en arbelarskyddsfråga än en ekonomiskavvägningsfråga. Departementschefen framhöll atl i ell ekonomisktframåtsträvande samhälle stiger standardanspråken på detta område som på andraoch att förskjutningar i den allmänna uppfattningen om vad som utgör en minimistandardrimligen måste avspegla sig i lagstiftningens innehåll. , då semestern föriängdesfrån , var rättviseskäl del enda angivna motivet. Allt fler arbetstagare hargenom avtal kommit att få bättre semesterför måner än vad lagen föreskriver. Det kan delvis ses som ett tecken på att det skett en förskjutning i synen på rimlig semesterstandard. Delvis kan det också förklaras med att det skett en utjämning inom de offentliga avtals- 10 områdenatrots att semesterförmånema är olika för olika kategorier. På Prop.1989/90:59 det statliga området t.ex., som omfattas av kollektivavtal sedan år1966, har den längsta semestem varit oförändrad fastän semesterförmånemaför statligt anställda successivt förbättrats. Påden privata arbetsmarknaden har emellertid avtal om förlängd semester inteträffats. Lagens generella regler har tillämpats överlag med undantag för ettfåtal tjänstemän för vilka den förlängda semestem utgjort ersättning förutebliven övertidskompensation. 1en del andra länder har semesterförlängningar huvudsakligen skett genom avtal.I har detta för stora arbetstagargmpper utanför den offentliga sektomenbart skett genom lagstiftning. Då skillnadema mellan gmpperna inte heller nuutjämnats genom avtal, återstår endast lagstiftning. Enligtmin mening har alltså de rättviseskäl, som åberopats vid tidigare semesterreformerlill stöd för en förlängning, inte förlorat i styrka. En längre generellsemester innebär en välfärdsförbättring och åstadkommer mer likartade socialavillkor för arbeistagama. Semesterlönenvid fem veckors semester utgör enligt gällande bestämmelser avarbetstagarens under intjänandeåret förfallna lön i anställningen. Detta moisvarar0,per semesterdag. Den sjätte semesterveckan bör kompenseras påmotsvarande sätt. Semesterlönen skulle då vid utgöra 13procent, vid och vid 14,4procent av löneunderlaget. Schematisktser reformen ut så här: År Antaldagar Intjänandeår Semesterlön 1992 29 1.4.1991-31.3.1992 13, 1993 30 1.4.1992-31.3.1993 14, Storagmpper arbetstagare har redan genom avtal tillförsäkrats längre semester än femveckor. Kostnadema för den sjätte semesterveckan kommer därför att vara ojämntfördelade över arbetsmarknaden. De största kostnadema kommer all uppstå inomden privata sektom. beräkningar kommer den sjätte semesterveckan att innebäraett bortfall motsvarande 1,av arbetsvoly-men. harberäknat vilka kostnader för lönekompensation Prop. 1989/90:59 som ensemesterförlängning får för olika löntagarkollektiv vid en förlängning . Kostnadema framgår av följande tabell. Arbetsmarknadsområde Kostnader i procent SAF/LO-området 2,6 (inkl. VF-SIF/SALF/CF- alt. 1 2,6 området) alt. 2 2,0 Statliga området 0,3 Hela arbetsmarknaden 1,9 2,0 Beroendepå de speciella bestämmelser som gäller inom SAF-PTK-respektive VF-SIF/SALF/CF-områdeti fråga om rätten lill längre semester har två altemativa kostnadsberäkningarutförts för detta område.