prop · GD0374 · 1989-12-31 00:00:00 — Fråga om taxering till ersättningsskatt prövas av den skattemyndighet som skall taxera företaget till statlig inkomstskatt. Taxeringsbeslut skall meddelas , då företaget rätteligen skulle ha taxerats till statlig inkomstskatt för sin inkomst under det i 1 § avsedda verksamhetsåret. Fråga om taxering till ersättningsskatt prövas, efter framställningJrån länsskattemyndighet, av den länsrätt, som har att upptaga besvär rörandeföretagets taxering till statlig inkomst- och förmögenhetsskatt. Framstädningom taxering skall ske hos länsrätten , dåföretaget rätteligen skolat taxeras till statlig inkomst-och förmögenhetsskattför sin inkomst under det i 1 § avsedda verksamhetsåret. Därest efter anförda besvär eller eljest företagslaxering tillstatlig inkomst- och JÖrmögenhetsskatl ändrats eller sådan taxering blivit förelagpåJÖrd, skall på därom framställt yrkande, i den mån förhållandena därtidföranleda, tillika vidtagas ändring i verkställd taxering tillersättningsskatt eller sådan taxering påjÖras företaget Andras taxeringen tillstatlig inkomstskatt skall skallemyndigheten besluta om den ändring avtaxering till ersättningsskatt som föranleds härav. föreaugusti månads utgång året efter det, då ersättningsskatt påförts företaget,till delägarna utdelar sålunda beskattat belopp, må restitution ske av däråbelöpande ersättningsskatt. Dylik restitution beslutas av länsrätt, som i 4§sägs, och verkslälles av länsskaltemyndigheten. Tid länsrätten ställd ansökanom sådan restitution skall vara inkommen till rättenskansli. Om företaget före augustimånads utgång året efter det, då ersättningsskatt påförts företaget, utdelardet beskattade beloppet till delägarna, skall därpå belöpande ersättningsskattbetalas tillbaka. Beslut om återbetalning fattas av den skattemyndighet somtaxerat företagel tid ersättningsskatt. Ansökan om återbetalning skall ha kommitin till skallemyndigheten . ' Senaste lydelse avlagens rubrik 1984:1077. Senaste lydelse 1986:1305. ' Nuvarandelyddse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:74 Vidbedömande av frågan, humvida utdelningen avsett genom ersättningsskattbeskattat belopp, skall iakttagas, att senare intjänad vinst, i den mån den ejanvänts för lagstadgad avsättning till reservfond eller för erforderligavsättning till på vinsten belöpande skatter, skall anses utdelad före tidigareintjänad vinst. Åmedel, som / enlighet med vad På belopp, som betalas tillbaka, ovan sagtsrestitueras, utgår ej rän- utgår inte ränta, ta. 8§Med iakttagande av vad ovan I övrigt gäller för taxering till stadgatsskola taxeringslagens be- ersättningsskatt taxeringslagens stämmelserom taxering tid statlig (1990:00) bestämmelser i tillämpli-inkomst- ochförmögenhetsskatt i ga delar, tillämpliga delar lända tid efterrättelsemed avseende å taxering till ersättningsskatt. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxeringtill ersättningsskatt för belopp som hade kunnat delas ut under verksamhetsårför vilket taxering till statlig inkomstskatt skall ske eller . 14 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt' delsatt i 17 §, 22 § 2 mom., 26 och 44 §§, 52 § 1 mom., 52 a och 53 §§, 55 § 2, 4och 6 mom., 56, 59, 60, 61, 61 a och 62 §§, 64 § 2 mom. samt 70 § ordet"länsskattemyndighel" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"skattemyndighet" i motsvarande form, delsatt 67 § skall ha följande lydelse. Skattskyldigeller annan må av beskattningsmyndighet genom vite tillhållas att fullgöra vadenligt denna lag åligger honom, dock ej såvitt avser gäldande av fastställdskatt. Underrättmå vid vite tillhålla den, som uppgivit dödsbo, alt med ed fasta riktigheten avlämnade uppgifter. Edgång må åläggas jämväl delägare, efterlevande make ellerefterlevande sambo, som ej uppgivit boet, ävensom annan som med boet tagitbefattning. Bestämmelserna i 123 § tax- Vite får inte föreläggas staten, eringslagen (1956:623)skall tilläm- kommun eller tjänsteman i tjän.s- pas vid vitesföreläggande enligt den- len. Dennalag träder i kraft och tillämpas från och med den 1 januari1991. ' Senaste lydelse av 70 § 1986:1306. Senaste lydelse 1987:1206. 15 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift Härigenomföreskrivs att 2 och 3 §§ lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift' skall haföljande lydelse. 2f Skogsvårdsavgiftenär för varje beskattningsår av skogs-bmksvärdet. Omfattarbeskattningsåret än eller harfastigheten förvärvats eller avyttrats under beskattningsåret, skallunderlaget för avgiften jämkas med hänsyn härtill. Skogsvårdsavgiftutgår i helt antal kronor. A vgiftsbeloppet avrundas lid närmast lägre krontal. 3§'Vad som föreskrivs i 15 § 2 mom. I fråga om förfarandet för attbe-första stycket lagen (1947:576) om stämma underlaget JÖrskogsvårds-statlig inkomstskatt om ansvarighet avgift gäller bestämmelserna i för sådan skatt gäller också beträf- taxeringslagen(1990:00). Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1991 årstaxering. 'Senaste lydelse av lagens mbrik 1975:185 Senaste lydelse 1986:491. 10 1989/90. 16 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1947:576) om statiig inkomstskatt Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' delsatt IO b §, 13 §, 14 § 2 mom. samt 15 § skall upphöra att gälla, delsatt mbriken närmast före 13 § skall utgå, delsatt 2§ 4 mom., 7§ 5 mom., 9§ 2 mom. och 10 § 5 mom. skall ha följande lydelse. 2§4 mom. Bestämmelsema i andra åttonde styckena nedan gäller i fråga om fusionerenligt 14 kap. 8 § aktiebolagslagen(1975:1385) under fömtsättning att inget av bolagen bedriver handel medfastigheter eller penningrörelse, 12 kap. I och 3 §§ lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar under fömtsättning att ingen av föreningamabedriver handel med fastigheter eller annan penningrörelse än sådan som beståri att förvalta medleinmar-nas medel, 11 kap. 1 och 2 §§bankaktiebolagslagen (1987:618), 7 kap. 1 och 2 §§sparbankslagen (1987:619), 10 kap. 1 och 2 §§föreningsbankslagen (1987:620). Harlager, fordringar och liknande tillgångar i rörelse hos det övertagandeföretaget tagits upp till högre värde än det värde som i beskattningsavseendegäller för det överlåtande företaget, skall det övertagande företaget ta uppmellanskillnaden som intäkt. Harbyggnad, markanläggning, maskin eller annat inventarium, patenträtt, hyresrätteller tillgång av goodwills natur övertagits skall vid beräkning avvärdeminskningsavdrag och av vad som återstår oavskrivet av tillgångensanskaffningsvärde anses som om överlåtande och övertagande företag utgjort enskattskyldig. Harinventarier eller andra till- Har inventarier eller andra till gångar som får skrivas av enligt reg- gångar som får skrivas av enligt reg lerna för räkenskapsenlig avskriv- lerna för räkenskapsenlig avskriv ning övertagits och har dessa till- ning övertagits och har dessa till gångar i räkenskaperna tagits upp gångar i räkenskapema tagits upp till högre värde än vad som följer till högre värde än vad som följer av tredje stycket, får det övertagan- av tredje stycket, får det övertagan de företaget efter yrkande hos tax- de företaget medges rätt att även eringsnämnd eller, om besvär har efter fusionen tillämpa räkenskaps- anförts, hos länsrätt medges rätt att enlig avskrivning. Som fömtsätt- även efter fusionen tilläma räken- ning gäller att mellanskillnaden tas skapsenlig avskrivning. Som fömt- upp som intäkt under det beskatt- sättning gäller att mellanskillnaden ningsår då fusionen genomförs el- tas upp som intäkt under det be- ler, om företaget begär det, med en 'Senaste lydelse av 15§1 mom. 1979:171. Senaste lydelse 1987:1149. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:74 skattningsårdå fusionen genomförs tredjedel för nämnda beskattnings-eller, om företagetbegär det, med år och vart och ett av de två nären tredjedel för nämndabeskatt- mast följande åren. ningsår och vart och ett av de två närmastföljande åren. Harskog övertagits skall beträffande skogens anskaffningsvärde och gällandeingångsvärde anses som om överlåtande och övertagande företag utgjort enskattskyldig. Harbetalningsansvaret för framtida utgifter övertagits och har det överlåtandeföretaget medgetts avdrag för utgifterna skall ett belopp som motsvararavdraget tas upp som intäkt hos det övertagande företaget. Avdragsrätten fördet övertagande företaget prövas med utgångspunkt i de förhållanden som gällervid utgången av beskattningsåret. Fusionenskall inte leda till någon skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgillrealisationsförlust för något av de deltagande företagen. Avyttras tillgångarsom övertagits vid fusionen skall vid bedömandet av frågan om skattepliktigrealisationsvinst eller avdragsgill realisationsföriust uppkommit anses som omöverlåtande och övertagande företag utgjort en skattskyldig. Vad nu sagtsgäller också vid fusion mellan stadshypoteksföreningar samt då ettförsäkringsbolags hela försäkringsbestånd övertagits av ett annatförsäkringsbolag. Reslituerad,avkortad eller avskriven skatt, som enligt 1 mom. andra stycket skulle hautgjort skattepliktig intäkt för det överiåtande företaget, skall i ställetutgöra skattepliktig intäkt för det övertagande företaget. Vidare får detövertagande företaget avdrag för skatt som skulle ha varit avdragsgill för detöverlåtande företaget enligt 4 §. Vad nu sagts gäller också då ettförsäkringsbolags hela försäkringsbestånd övertagits av ett annatförsäkringsbolag och det överiåtande bolaget inte tar upp beloppet tillbeskattning respektive avstår från att yrka avdrag. Överlåtsaktie i aktiebolag eller andel i handelsbolag, ekonomisk förening ellerutländskt bolag till svenskt företag inom samma koncern, skall där ej annatföljer av bestämmelserna i 35 § 3 mom. åttonde stycket kommunalskattelagen(1928:370) beskattning av realisationsvinst inte äga rum, om moderföretaget ikoncernen är aktiebolag eller ekonomisk förening och den överlåtna aktien ellerandelen innehas som ett led i annan koncernens verksamhet än förvaltning avfastighet, värdepapper eller annan därmed likartad lös egendom. I fall som nuavses skall det företag som övertagit aktien eller andelen anses ha förvärvatden och för den anskaffningskostnad som gällt för det företagsom överlåtit aktien eller andelen. Om övrlåtelsen sker till utländskt företag,kan regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer medge befrielse frånrealisationsvinstbeskattningen. Bestämmelserna i detta stycke om beskattningav realisationsvinst tillämpas även i fråga om avdrag för realisationsföriust.Avdrag för realisationsförlust får dock inte i något fall göras på grund avavyttringar av aktier eller andelar till utländskt koncernföretag. Utskiftarsvenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening en tillgång och skulle viden försäljning av tillgången köpeskillingen ha varit skattepliktig iförvärvskällan, anses bolaget eller föreningen ha åtnjutit skattepliktiginkomst som om tillgången sålts till ett pris motsvarande tillgångens verkligavärde vid utskiftningen. Vad nu sagts gäller inte vid utskiftning i samband medsådan fusion som avses i första stycket. Haraktiebolag eller ekonomisk förening mottagit utdelning i form av tillgång, för vilken det utdelande företaget vid avyttring skulle ha beräknat 14-7 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1989/90:74 vinsteller förlust enligt 35 och 36 §§ kommunalskattelagen, och är mottagandeföretag frikallat från skattskyldighet för utdelningen enligt 7 § 8 mom., skallskattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsförlust vidavyttring av tillgången liksom värdeminskningsavdrag beräknas som om detutdelande företaget och det mottagande företaget utgjort en skattskyldig. Ideella föreningar som uppfyller i fjärde stycket angivna villkorfrikallas från skattskyldighet för all annan inkomst än inkomst av fastighetoch rörelse. Sådana föreningar är också frikallade från skattskyldighet förinkomst av fastighet som tillhör föreningen och som har använts på sätt anges i3 kap. 4§ fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och för sådan inkomst av fastighetoch av rörelse som till huvudsaklig del härrör från verksamhet som har naturliganknytning till föreningens allmännyttiga ändamål eller av hävd utnyttjas somfinansieringskälla för ideellt arbete. Övriga inkomster av fastighet, utominkomster som avses i 7 mom., och av rörelse utgör således i sin helhetskattepliktig inkomst för föreningen. Inkomstsom direkt härrör från föreningens ideella verksamhet, t.ex. hyror som ensamlingslokalägande förening uppbär på gmnd av upplåtelse av lokaler för allmännyttigtändamål, entréavgifter till idrotts- och kulturevenemang o. d., skall anses hanaturlig anknytning till föreningens ändamål. Detsamma gäller inkomst avverksamhet som utgör ett direkt led i det ideella arbetet, t. ex. om ennaturskyddsförening säljer affischer, märken och böcker för att öka intressetför föreningens verksamhet eller om en handikappförening säljer varor avseddaför handikappade personer. Kravet på naturlig anknytning skall också ansesuppfyllt om en förenings kommersiella verksamhet har karaktär av service tillmedlemmarna och andra som deltar i den ideella verksamheten. Detta fårexempelvis anses vara fallet om en idrottsförening i mindre skala säljerförfriskningar eller idrottsartiklar i sina klubblokaler. Inkomst av verksamhet,som inte har annat samband med det ideella arbetet än att den skall finansieradetta, skall däremot anses sakna naturlig anknytning till en föreningsallmännyttiga ändamål. Tillverksamhet som av hävd utnyttjas för att finansiera ideellt arbete räknas anordnandeav bingo och andra lotterier, fester, basarer, försäljnings- ochinsamlingskampanjer samt sådan biografrörelse som bedrivs av nykterhetsföreningeller förening med huvudsakligt ändamål att tillhandahålla allmännasamlingslokaler. Detsamma gäller verksamhet som består i att en föreningupplåter reklamutrymme på klubbdräkter eller i föreningens samlingslokaler e.d. är skattebefriad enligt första stycket om a) föreningen har tillhuvudsakligt syfte att utan begränsning till viss familjs, vissa familjers,föreningens medlemmars eller andra bestämda personers ekonomiska intressen främja ändamål som anges i 6 mom. eller andra allmännyttiga ändamål, såsomreligiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsliga eller därmedjämförliga kulturella ändamål, b) föreningen i sin verksamhetuteslutande eller så gott som uteslutande tillgodoser ändamål som anges undera, c) föreningen inte vägrar någoninträde som medlem, om inte med Senaste lydelse 1987:1149. hänsyntill arten eller omfattningen av föreningens verksamhet eller föreningenssyfte eller annan orsak särskilda skäl motiverar det, samt d) föreningenbedriver en verksamhet som skäligen svarar mot avkastningen av föreningenstillgångar. kanefter ansökan medge att förening, som avser att anskaffa fastighet eller annananläggning avsedd för den ideella verksamheten, skall kunna anses hänförligunder detta moment utan hinder av all föreningen inte uppfyller under Qärdestycket d angivet villkor. Medgivande av detta slag får avse högst fem beskattningsåri följd och kan förenas med villkor om ställande av säkerhet e. d. för deninkomst- eller förmögenhetsskatt som enligt sjunde stycket kan komma attpåföras föreningen på gmnd av taxering för det eller de beskattningsår medgivandetavser. Beslut i anledning av sådan ansökan får överklagas genom besvär hosriksskatteverket. Besvären skall ha kommit in till inom enmånad från det föreningen fick del av det överklagade beslutet. Beslut avriksskatteverket i fråga som avses här får inte överklagas. kanefter ansökan medge att förening, som avser att anskaffa fastighet eller annananläggning avsedd för den ideella verksamheten, skall kunna anses hänförligunder detta moment utan hinder av att föreningen inte uppfyller under Qärdestycket d angivet villkor. Medgivande av detta slag får avse högst fem beskattningsåri följd och kan förenas med villkor om ställande av säkerhet e.d. för deninkomst- eller förmögenhetsskatt som enligt sjunde stycket kan komma attpåföras föreningen på gmnd av taxering för det eller de beskattningsår medgivandetavser. Beslut i anledning av sådan ansökan får överklagas genom besvär hosriksskatteverket. Besvären skall ha kommit in till inom enmånad från det föreningen fick del av det överklagade beslutet. Beslut avriksskatteverket i fråga som avses här får inte överklagas. Medgivande enligtföregående stycke får lämnas även då en förening avser att genomföra omfattandebyggnads-, reparations- eller anläggningsarbeten på en fastighet som bmkas avföreningen. inte inomföreskriven tid genomfört den investering för vilken medgivande enligt femteeller sjätte stycket lämnats eller har föreningen underlåtit att iaktta annati sådant beslut angivet villkor, skall föreningen taxeras för de beskattningsårsom medgivandet avsett efter de regler som skulle ha gällt om något medgivandeinte hade lämnats. 1 fråga om sådan taxering gäller bestämmelsema i 775 och116% taxeringslagen (1956:623) i tillämpliga delar. inte inomföreskriven tid genomfört den investering för vilken medgivande enligt femteeller sjätte stycket lämnats eller har föreningen underlåtit att iaktta annati sådant beslut angivet villkor, skall föreningen taxeras för de beskattningsårsom medgivandet avsett efter de regler som skulle ha gällt om något medgivandeinte hade lämnats. 1 fråga om sådan taxering gäller bestämmelsema i 4 kap.19-22 taxeringslagen (7990.0(?) i tillämpliga delar. Det förhållandet, att enekonomisk förening med stöd av 14 § lagen (1987:668) om införande av lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar fått bestå som registrerad förening, utgörinte hinder mot att föreningen vid tillämpning av denna lag behandlas såsomideell förening. Riksskatteverketfår, om särskilda skäl föreligger, efter ansökan förklara att förening, som hartill huvudsakligt ändamål att främja nordiskt samarbete, i fråga omskattskyldighet eller eljest vid tillämpning av denna lag skall anses jämställdmed förening som avses i första stycket. Sådant beslut får, näromständigheterna ger anledning till det, av återkallas.Beslut, som meddelat enligt detta stycke, får inte överklagas. För fysisk person, som har varit bosatt här i riket under hela ellernågon del av beskattningsåret, utgörs den beskattningsbara inkomsten av dentaxerade inkomsten minskad med statligt gmndavdrag. Har den skattskyldiges skatteförmåga varit väsentligen nedsatt under beskattningsåret av sådan anledning, som anges i 50 § 2 mom. andra, tredje eller fjärde stycket kommunalskattelagen (1928:370), får den skattskyldiges taxerade inkomst minskas, fömtom med statligt gmndavdrag, med ytterligare avdrag enligt bestämmelserna i nämnda lagmm. skattskyldiges skatteförmåga varit väsentligen nedsatt underbeskattningsåret av sådan anledning, som anges i 50 § 2 mom. andra, tredjeeller fjärde stycket kommunalskattelagen (1928:370), får eftertaxeringsnämndens eller, om besvär anförts eller om särskild framställningdärom gjorts året näst efter taxeringsåret, länsrättensprövning den skattskyldiges taxerade inkomst minskas, fömtom med statligtgmndavdrag, med ytterligare avdrag enligt bestämmelserna i nämnda lagmm. Vadhärefter återstår avmndas nedåt till helt hundratal kronor och utgörbeskattningsbar inkomst. , som äger rätt till gmndavdrag enligt 8§, utgöres den beskattningsbarainkomsten av den taxerade inkomsten minskad med statligt gmndavdrag. 5 mom.' Underskott av jordbmksfastighei,annan fastighet som avses i 24 § I mom. kommunalskattelagen (1928:370) ellerrörelse får om den skattskyldige yrkar det avräknas vid beräkning av underlagför tilläggsbelopp vid en senare taxering, dock högst med belopp motsvarandeden vid taxeringen fastställda inkomsten av samma förvärvskälla. Avräkning fårske senast vid den taxering som sker sjätte året efter det då taxering förunderskottsåret har ägt mm. Underskott av jordbmksfastighei,annan fastighet som avses i 24 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) ellerrörelse får om den skattskyldige yrkar det avräknas vid beräkning av underlagför tilläggsbelopp vid en senare taxering, dock högst med belopp motsvarandeden vid taxeringen fastställda inkomsten av samma förvärvskäla. Avräkning fårske senast vid den taxering som sker sjätte året efter det då taxering förunderskottsåret har ägt mm. " Senaste lydelse1986:508. ' Senaste lydelse 1984:1087. räkningenfår fördelas på två eller . Avräkning får ske bara för underskott somhar uppkommit under beskattningsår för vilket den skattskyldige enligt 22§Imom. första stycket 3 eller 4 eller tredje stycket taxeringslagen (1956:623)har varit skyldig att avlämna självdeklaration och även har fullgjortdeklarationsskyldigheten under taxeringsåret. Den skattskyldige skall visa ivad mån rätt till avräkning föreligger. räkningenfår fördelas på två eller . Avräkning får ske bara för underskott somhar uppkommit under beskattningsår för vilket den skattskyldige enligt 2 kap. 4§ första stycket 1 eller 2 eller tredje stycket eller 8§ första stycket 3 lagen(1990:00) om självdeklaration och kontrolluppgifter har varit skyldig altavlämna självdeklaration och även har fullgjort deklarationsskyldigheten undertaxeringsåret. Den skattskyldige skall visa i vad mån rätt till avräkningföreligger. Denna lag träder i kraftden och tillämpas första gången vid taxering. 17 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt' dels att11 § 3 mom., 13 § samt 15 § 1 och 2 mom. skall upphöra att gälla, dels attmbriken närmast före 13 § skall utgå. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1991 årstaxering. 'Senaste lydelse av 18 Förslag till Prop. Lag (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor' delsatt 11 och 12 §§ skall upphöra att gälla, delsatt i 3, 5, 6 och 10 §§ ordet "länsskattemyndighet" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "skattemyndighet" i motsvarande form. DennaJag IfådeT i kraft den 30juni 1990 och tillämpas från och med den I januari1991. ' Senaste lydelse av lagens mbrik 1980:866 3§ 1986:1290 5§1986:1290 6 §1986:1290 10§ 1988:418 19 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1951:691) om viss lindring iskattskyldigheten för den som icke tillhör Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten förden som icke tillhör ' delsall i 2 och 4 §§ orden "lokal skattemyndighet" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "skattemyndighet", delsatt i 5 § ordet "beskattningsnämnd" skall bytas ut mot"skattemyndighet". Dennalag träder i kraft och tillämpas från och med den 1 januari1991. 'Senaste lydelse av Lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statliginkomstskatt för ackumulerad inkomst Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt förackumulerad inkomst' delsatt 6, 9 och 10 §§ skall upphöra att gälla, delsatt i 5 § ordet "länsskattemyndigheten" skall bytas ut mot"skattemyndigheten", dels att 4, 7 och 8 §§samt anvisningama till 4 § skall ha följande lydelse. Skaltskyldig, som vdlåtnjuta förmånen av skatteberäkning enligt 1 §, har att därom göra ansökan. Ifråga om sådan ansökan och beslut i anledning därav skall vad i taxeringslagen(1956:623) är föreskrivet om yrkanden och beslut rörande taxering tillämpas,om icke annat följer av bestämmelserna i denna lag. (Sevidare anvisningarna.) Skattskyldig får ansöka omskatteberäkning enligt 1 §. I fråga om sådan ansökan och beslut i anledningdärav gäder bestämmelserna i lagen (1990:00) om självdeklaration ochkontrolluppgifter samt taxeringslagen (1990:00), om inte annat följer avdenna lag. (Sevidare anvisningarna.)