prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Det belopp som skall återbetalas bör då beräknas utifrånsvavelinnehället. Antag att oljan har en svavelhalt av 0,3 viktprocent och attdensiteten är per tn'. En sådan olja innehåller således (0,003 x 900 kg=) svavel per m'. Om av den svavelmängden inte släpps ut kanåterbetalning ske med (x svavel per m' x per kg =) 16,20 krper m'. Av administrativa skäl bör dock en gräns införas för vilka belopp somskall kunna betalas ut av RSV, Jag anser därvid att en lämplig gräns är 1 000kr per kalenderkvartal. Understiger det sammanlagda beloppet denna nivå skallsåledes ingen återbetalning eller kompensation ske för kalenderkvartalet. Är lämnadeuppgifter oriktiga eller felaktiga kan utbetalt belopp - pä motsvarande sättsom föreslås gälla för koldioxidskatten - återkrävas (seavsnitt 3.2.4). 3.7Nedsättning av allmän energiskatt Mitt förslag: Koldioxidskatten på andra bränslen än bensinskall ingå i underlaget för industrins nedsättning av skatt på energi. MIA:s och EL 90:s förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser sombehandlar nedsättningsreglerna anser att nägon form av nedsättning behövs förden energiintensiva industrin och att denna ocksä skall gälla förkoldioxidskatten.Några remissinstanser anser dock att nedsättningsreglerna börutformas så att de stimulerar till energihushållning och minskadekoldioxidutsläpp. Bakgrunden till mitt förslag: Flar elkraft eller bränsleförbrukats vid industriell tillverkning tas enligt 2 S första stycket lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt () den allmännaenergiskatten ut med sådant belopp att skatten inte överstiger av detillverkade produkternas försäljningsvärde fritt fabrik. Det är RSV som skallbesluta om denna nedsättning. Vid bedömningen av skattebelastningen tas enligt3 § hänsyn endast till den genomsnittliga storieken av skatten iförhållande till försäljningsvärdet för företagen inom en bransch eller förgrupp av företag med likartad dllverkning. Enligt 2 S andra stycket kan regeringen medgenedsättning för visst företag utöver vad RSV kan besluta om. Ansökan görs hosfinansdepartementet. Som förutsättning för nedsättning gäller att särskildaskäl föreliggen Regeringens beslut har inneburit att densammanlagda energiskatten för elkraft och bränslen har begränsats till avde tillverkade produkternas faktiska eller beräknade försäljningsvärde frittfabrik. Enligt besluten får hela energiskatten på elkraft, kolbränslen, gasoloch naturgas beaktas vid beräkningen av skattebelastningen. För olja gälleratt endast per m' av den allmänna energiskatten får beaktas. Densärskilda skatten pä olja och kol far inte beaktas. Nedsättningen omfattarfrämst cement-, kalk- och tegelindustrin, massa- och pappersindustrin, järn-och stålindustrin samt kemi- och gruvindustrin. Regeringen beviljade år 1988och 1989 drygt 100 industriföretag nedsättning av den allmänna energiskatten.Nedsättningen uppgick till ca 700 milj. kn per är. Skälen för mitt förslag: Möjligheterna att på kort siktreducera koldioxidutsläppen är begränsade. En koldioxidskatt påverkar deenergiintensiva företagens internationella konkurrenskraft på samma sätt somden allmänna energiskatten. och EL 90 har framhållit att koldioxidskattenbör ingå i nedsättningsunderlaget i avvaktan på att motsvarande åtgärderavseende koldioxidutsläpp genomförs i den svenska industrins viktigastekonkurrent-länden Det finns därfön enligt min mening, skäl att tills vidarelata koldioxidskatten ingå i det beskattningsunderlag som omfattas avnedsättningsreglerna. En sädan lösning har ocksä accepterats av flertaletremissinstansen Jag föreslår därför att bestämmelserna i ändras sä att denkoldioxidskatt som utgår pä sådant bränsle som avses i 1 S första stycketlagen om koldioxidskatt också får ingå i underlaget för industrins nedsättningav skatt. Enligt och EL 90 kan olika skäl anses tala för en mergenomgripande förändring av nuvarande nedsättningssystem. En sådan förändringav nedsättningsreglerna bör då enligt EL 90 föregås av ett särskiltutredningsarbete. Flera remissinstanser har haft synpunkter på de nuvarandenedsätt-ningsreglernas utformning. Enligt min mening finns det starka skäl föratt göra en fullständig översyn av den energiintensiva industrinsskattenedsätt-ningsreglen En särskild utredare bör tillkallas för dettaändamål. Mitt förslag: Koldioxidskatten på andra bränslen än bensinskall tas ut efter en skattesats som svarar mot av den skattesats somgäller enligt lagen om koldioxidskatt för sådant bränsle som används förväxthusuppvärmning. Skälen för mitt förslag: Enligt 1 S tas allmänenergiskatt ut pä elkraft och bränsle, som används för växthusuppvärmning vidyrkesmässig växthusodling enligt en skattesats som svarar mot av denskattesats som gäller enligt EL, Skälet till denna nedsättningsbestämmelse äratt svenska trädgårdsodlare har ansetts möta konkurrens på den svenskamarknaden från utländska odlare, som i sina hemländer fär ekonomiskt stöd iolika formen Enligt EL 90 uppgick denna nedsättning till 87 milj. kn 1988. De skäl som föranlett införandet av dennanedsättningsregel kan även anföras då det gäller koldioxidskattens inverkan påde svenska trädgärdsodlar-nas konkurrenskraft. Jag anser det därför varaskäligt att även koldioxidskatten på andra bränslen än bensin tills vidareskall få tas ut efter en skattesats som svarar mot av den skattesats somgäller enligt lagen om koldioxidskatt för sådant bränsle som används förväxthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. Jag föreslår därför att 1 §NEL ändras på detta sätt. Ävennär det gäller växthusnäringen finns enligt min mening skäl för en översyn avnedsättningsreglerna. Den särskilda utredare som ser över den energiintensivaindustrins skattenedsättningsregler, bör därför även se över växthusnäringensnedsättningsregler. 3.8Skattebelastning på vissa bränslen Med beaktande av förslagen i avsnitt 3.2 omkoldioxidskatt, avsnitt 3.4 om omvandlingen av den särskilda skatten ochavsnitt 3.5.1 om sänkta punktskatter blir den totala punktskattebelastningenav koldioxidskatt och allmän energiskatt resp. bensinskatt som följer avnedanstående tabell. Till detta kommer för vissa bränslen en ökad belastningtill följd av svavelskatten. Denna varierar och beror på bränslets svavelinnehåll.Dessutom tillkommer den mervärdeskatt som införts och somberäknas pä energipriset, inkl, punktskatten Energiskattenhar således beräknats så att summan av den allmänna energiskatten och densärskilda skatten har reducerats . Sänkningen av den allmänna energiskattenpä gasol som används för drift av motorfordon är däremot inte procentuell utansker med per liten Bensinskatten höjs med hela den omvandlade särskildaskatten, per liten Totalt innebär förslaget att punktskattebelastningen avallmän energiskatt och koldioxidskatt ökar med t.ex. per m' föroljeprodukter i miljöklass 3, per ton för kol, per 1000 m-"för naturgas och med per ton för annan gasol än den som används fördrift av motorfordon (jfr avsnitt 3.2.2), Däremot ökar intepunktskattebelastningen nu på bensin, eftersom skatten redan har höjts den 1januari 1990, Tabell Punktskattebelastning (exkl. svavelskatt) på vissa bränslen Oljeprodukter/m' 12,0* Naturgas/1000 m' - för drift av motorfordon/1 - annan/ton Fotnot: ' /kWh avser en genomsnittlig beskattningför tunna och tjocka eldningsoljor. Skatteintervallet ligger inom 11,8 - 12,7öre/kWh. 3.9 Den särskilda varuskatten 3.9.1 Kemisk-tekniska preparat Mittförslag: Den särskilda varuskatten på kemisk-tekniska preparat slopas. KIS:s förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: De som har yttrat sig i denna del hartillstyrkt förslaget. RSV har framhållit att beskattningen av kemisk-tekniskapreparat ger upphov till avsevärda tillämpningsproblem. Bakgrunden till mitt förslag: Enligt lagen (1941:251) omsärskild varuskatt (LSV) utgår skatt på omsättning och införsel av bl.a. vissaför personligt bruk avsedda kemisk-tekniska preparat (kosmetika). Deskattepliktiga varorna anges i en bilaga till LSV. Varorna i bilagan ärsystematiserade under sina resp. tulltaxenummen I förteckningen finns angivetvilka varor under resp. tulltaxenummer som undantagits från skatteplikt.Härutöver är även varor som bereds av apotek för försäljning enligt recept av läkare,tandläkare eller veterinär undantagna frän skatten. Skatten på kemisk-tekniskapreparat utgår av varans beskattningsvärde. Ett preparats beskattningsvärdeär lika med det pris som den skattskyldige i allmänhet betingar sig för varanvid försäljning till detaljhandlare (huvudregeln). Förekommer ingen försäljningtill detaljhandeln, t.ex. vid försäljning till grossist eller direkt tillkonsument, skall beskattningsvärdet bestämmas utifrån ett antaget pris tilldetaljhandlare. Beräkning av beskattningsvärdet sker i dessa fall enligt nägonav de två hjälpregler som RSV anvisat. I varans pris räknas inte skattens belopp eller mervärdeskatten in. Sombeskattningsvärde får inte an- Prop. 1989/90:111 ges pris som gäller endastför en mindre betydande del av den skattepliktiga försäljningen.Skatteuppbörden från den särskilda varuskatten på kemisktekniska preparat varår 1989 491 milj. kn Antalet skattskyldiga var 152. Skälen för mitt förslag: Tillä.mpningen av LSV, i den dellagen behandlar kemisk-tekniska preparat, medför avsevärda svårigheter såvälför den skattskyldige som för RSV, Tillämpningssvärigheterna består dels i attavgöra om ett preparat är skattepliktigt eller inte och dels i att fastställabeskattningsvärdet. Frågan huruvida ett preparat är skattepliktigt eller inteuppkommer i första hand när en ny produkt introduceras pä marknaden. Frågor omskatteplikt kan dock uppkomma även när det gäller produkter som redan finns ihandeln. Skatteplikten för puderkrämer och smink är t,ex, anknuten tillpreparatets pudersubstans. Innehåller ett sådant preparat högst fem viktprocentpudersubstans är det skattefritt. För att kunna fastställa skatteplikten idessa fall krävs ofta en laboratorieundersökning av produkten. Produkter som förkonsumenten ter sig likvärdiga, t,ex, två puderkrämer, kan således komma att fåolika skattemässig behandling beroende pä produktens pudersubstans.Svårigheterna att bestämma ett riktigt beskattningsvärde kan ocksä varaavsevärda. Regeln för beräkning av beskattningsvärdet tillkom vid dä deflesta kemisk-tekniska preparat såldes från tillverkaren eller importörendirekt till parfymaffären, säljs preparaten ofta till stora varuhuskedjoreller via grossister. En allt större del av försäljningen sker numera ocksädirekt till konsument, t.ex, genom postorderförsäljning. De hjälpregler som RSVhar utformat för beräkning av beskattningsvärdet i ovannämnda situationer harvisat sig vara svära att tillämpa. De pä marknaden allt vanligare förekommanderabatterbjudandena och "gåvorna" bidrar också till att försvåraberäkningen av beskattningsvärdet. Svårigheterna med såvälskattepliktsbedömningen som bestämmandet av det rätta beskattningsvärdetmedför att RSV, för att det nuvarande beskattningssystemet skall fungera päett fullt tillfredsställande sätt, måste ha möjlighet att avsätta storaresurser och stort kunnande för kontroll m.m, av LSV:s tillämpning på dettaområde. Den nuvarande beskattningsformen för kemisk-tekniskapreparat är således förenad med avsevärda svårigheten Statens intäkter fränskatten är dock, som KIS påpekat, av sådan storlek att skatten inte utan mycketgoda skäl kan avskaffas, KIS har emellertid konstaterat att problem med beskattningenav kemisk-tekniska preparat skulle kvarstå även om en annan beskattningsformskulle väljas. KIS har vidare anfört att beskattningen av ke-rnisk-tekniskapreparat ursprungligen motiverats av dess karaktär av lyx. Ett flertal av deskattepliktiga produkterna, t,ex, deodoranter och vissa härvårdsprodukter,torde numera i likhet med de skattefria produkterna tvål och tandkräm uppfattassom nödvändiga hygienprodukten Det finns således enligt min mening tungtvägande skäl att utvidga det skattefria området till att avse även dessaprodukten från deodoranter och härvårdsprodukter uppgår tilldrygt av de totala skatteintäkterna från kemisk-tekniska preparat. Omdessa produkter skulle undantas från beskattning skulle inkomsterna av skattenbli av sådan relativt blygsam storlek att ettslopande av skatten pä hela det aktuella området framstår som rimligt. Tilldetta synsätt bidrar också det förhällandet att en växande del av försäljningenav dyrare kemisk-tekniska preparat sker skattefritt i samband med utlandsresonMed hänsyn till de tillämpningssvårigheter som jag tidigare nämnt och vad jaganfört i övrigt delar jag KIS uppfattning att den särskilda varubeskattningenav kemisk-tekniska preparat bör slopas. Jag anser att skattens slopande börkomma konsumenterna till del genom sänkta priser på de kemisk-tekniska preparatsom efter ikraftträdandet blir fria frän särskild varuskatt. Jag avser därföratt föreslå regeringen att ge statens pris- och konkurrensverk i uppdrag attinför skattens slopande föranstalta om en särskild prisövervakning på dettaområde. 3.9.2 Choklad och konfektyrer Mittförslag: Den särskilda varuskatten på choklad- och konfektyrva-ror samt vissasöta kex, småkakor och wafers slopas. KIS:s förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: De som har yttrat sig i denna del hartillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Generaltullslyrelsen harpåpekat att som en konsekvens av att LSV upphävs bör även lagen (1968:361) omavgift vid införsel av vissa bakverk upphävas. har anfört att om den särskilda beskattningen pä detta områdeslopas bör de uppgifter som åligger RSV enligt lagen (1967:340) omprisreglering pä jordbrukets område och förordningen (1981:639) om utjämningav industrins kostnader för jordbruksrävaror överföras till statensjordbruksnämnd, eftersom nämnden administrerar övriga utjämningsavgifter ochutjämningsbidrag. Bakgrunden till mitt förslag: Enligt LSV utgår skatt påomsättning och införsel av vissa choklad- och konfektyrvaror tillhörandetulltaxenummer 17.04, 18.06 och 21.06 samt vissa söta kex, småkakor och waferstillhöriga tulltaxenummer 19.05. De skattepliktiga varorna anges i den tidigarenämnda bilagan till LSV. För de skattepliktiga produkterna utgår skatt med 5 kr.per kg av varans nettovikt. Skatteuppbörden var under är 1989 417 milj. knAntalet skattskyldiga var 154. Skälen förmitt förslag: Den särskilda varuskatten på choklad- och konfektyrvaror samtvissa söta kex, småkakor och wafers är inte helt konkurrensneutral. Vissaprodukter, vilka för konsumenten kan tyckas vara likartade dem som beskattas,är undantagna frän beskattning. Skatteplikten omfattar enligt LSV t,ex, vissalivsmedelsprodukter innehållande kakao (chökladsås och frukostflingor m,m,)medan andra livsmedelsprodukter är undantagna från skatteplikt (glasspulver,glasspasta, puddingar och andra liknande efterrätter samt pulver, flingor,pastor och flytande beredningar endast avsedda för framställning av puddingeller annan liknande efterrätt eller dryck). Detta förhållande kan förkonsumenten framstå som svårförståeligt och det kan också ge upphov tillgränsdragningsproblem, I detaljhandeln finns numera ett stort antal produktersom konkurrerar med de beskattade varorna. Framför allt kan s,k, snacks, dvs,potatischips, jordnötter och popcorn m,m., sägas vara en konfektyr och wafers närståendevarugrupp. Dessa om- Prop. 1989/90:111 fattas inte av någonpunktbeskattning. Frågan har dock behandlats i skatteutskottet med anledningav motioner om den särskilda varuskatten. ansåg då frågan varaförtjänt av viss uppmärksamhet även om inga åtgärder vidtogs (SkU 1977/78:36).Den särskilda varuskatten på choklad- och konfektyrvaror samt vissa söta kex,småkakor och wafers tillkom av statsfinansiella skäl samt av hänsyn till detönskvärda i att dämpa konsumtionen av sötsaken Motsvarande överväganden tordeäven kunna motivera en beskattning av snacks. Även det förhällandet att snacksoch vissa former av choklad- och konfektyrvaror utgör substitut talar för ensådan beskattning. Beskattningen skulle kunna ske inom ramen för den särskildavaruskatten. Mot en beskattning av snacks talar, såsom KIS anfört, i förstahand att svårlösta avgränsningsproblem kan befaras. Varugruppen låter sig imänga fall inte helt lätt skiljas frän vissa bröd- och potatisprodukter som detinte finns några bärande skäl att punktbeskatta. Mot en beskattning talar ocksåde relativt blygsamma intäkter som en beskattning skulle medföra. Under är 1987uppgick snacksförsäljningen i till ca 900 milj. kn En beskattning avsnacks som i skattebelastning motsvarar beskattningen av choklad- ochkonfektyrvaror skulle, vid oförändrad konsumtion, inbringa ca 60 milj. kn perår till statskassan. Det förhållandet att denna varugrupp innehåller en radolika produkter som skiljer sig från varandra ifråga om vikt etc. tordedessutom medföra svårigheter såvitt avser den tekniska utformningen av enpunktskatt. Vissa av de konkurrensneutralitets- och gränsdragningsproblem somjag berört skulle eventuellt kunna minskas genom förändringar i den befintligalagstiftningen. Andra är emellertid av sådan natur att de kanske inte ensgenom genomgripande reformer kan lösas. Med hänsyn härtill, samt mot bakgrundav att jag anser det angeläget att antalet punktskatter minskas, finner jag ilikhet med KIS det motiverat att föreslå ett slopande även av den särskildavarubeskattningen av choklad- och konfektyrvaror samt vissa söta kex, småkakoroch wafers. Skattens slopande bör komma konsumenterna till del varför jag ävenpå detta område avser att föreslå regeringen att ge statens pris- ochkonkurrensverk i uppdrag att inför skattens slopande föranstalta om en särskildprisövervakning på detta område. Såsom generaltullstyrelsen påpekat bör även lagen omavgift vid införsel av vissa bakverk upphävas när den särskilda beskattningenav choklad- och konfektyrvaror samt vissa söta kex, småkakor och wafers slopas.Denna chokladutjämningsavgift har till uppgift att fördyra importvarorna påsamma sätt sotn den särskilda varuskatten fördyrar inhemska, i sig intevaruskatte-belagda, bakverk vari använts varuskattebelagda chokladmassor. Jagföreslår därför att denna lag upphör att gälla när den särskilda varuskattenslopas. Förslaget att slopa den särskilda varuskatten på dettaområde innebär att vissa smärre ändringar måste göras i lagen om prisregleringpå jordbrukets område och i förordningen om utjämning av industrins kostnaderför jord-bruksråvaron Eftersom denna lagstiftning är föremål förstora förändringar får regeringen senare återkomma till nu aktuella följdändringar.Jag har i denna fråga samrått med chefen för . 3.10Dryckesskatten på läskedrycker och bordsvatten Mitt förslag: Dryckesskatten på läskedrycker ochbordsvatten slopas. KIS:s förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran ellertillstyrkt förslaget. Bakgrunden till mitt förslag: Enligt lagen (1977:306) omdryckesskatt skall skatt erläggas till staten vid omsättning inom landet ochvid införsel av bl.a. läskedrycken på läskedrycker utgår per liter med40 öre för kolsyrad läskedryck och med för annan läskedryck.Skatteuppbörden från läskedrycker och bordsvatten var under /88181 milj. kn Antalet skattskyldiga för maU- och läskedrycker var 34. Skälen för mitt förslag: Skatt på läskedrycker infördes1940. Utformningen av denna beskattning har i huvudsak varit oförändrad alltsedan dess tillkomst. Skatten på lättöl avskaffades bl.a. medhänsyn till önskemålet att styra över konsumtionen till alkoholsvagareprodukten är en vanlig måltidsdryck och det kan därför frånkonkurrenssynpunkt anses angeläget att andra vanliga måltidsdrycker erhåller enmed lättölet likartad skattemässig behandling. Så är intefallet eftersom s.k. bordsvatten beskattas i enlighet med vad som gäller förläskedrycken slopande enbart av dryckesskatten pä bordsvatten torde dockkomma att medföra vissa gränsdragningsproblem. Härvid tänker jag i första handpå det förhållandet att det finns olika former av smaksatt bordsvatten pämarknaden. Dessa produkter låter sig inte alltid helt lätt skiljas frånläskedryckerna. Läskedrycker kan, i motsats till lättöl och bordsvatten, inteentydigt anses som en måltidsdryck. De konkurrensneutralitetsskäl som jagtidigare angivit kan därför inte ensamt motivera ett slopande av skatten päläskedrycken med läskedrycker konkurrerande produkt är emellertid dryckersom framställs frän automater av s.k. postmixtyp. Sädana drycker omfattas inteav dryckesskatten, och en beskattning av sådana drycker skulle bli komplicerad.Konkurrenssnedvridningen torde frän teknisk synpunkt bäst lösas genom att ävenläskedrycker befriades från dryckesskatt. Jag anser således i likhet med KISatt skäl föreligger för att slopa dryckesskatten på såväl bordsvatten somläskedrycken Jag förutsätter att slopandet av dryckesskatten slår igenom pådessa dryckers konsumentpris. Mittförslag: Skatten pä videobandspelare slopas. KIS:sförslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Bakgrundentill mitt förslag: Enligt lagen (1982:1200) om skatt på video- 12 1989/90. bandspelare skall videoskatt betalas vid omsättning elleruthyrning inom landet eller vid införsel till landet av videobandspelare,inbegripet videotu-ners och videomonitorer med inbyggd utrustning för inspelningeller återgivning av videosignaler. Videoskatt utgår med 600 kn perbandspelare. Skattesatsen är oberoende av priset på bandspelaren och det ärutan betydelse om bandspelaren är ny eller begagnad när skattskyldigheteninträden Skatteintäkterna för uppgick till 185 milj. kn Antaletskattskyldiga var 24. Skälen förmitt förslag: Skatt på videobandspelare infördes . Införandet av skattenfår ses mot bakgrund av de övergripande ekonomiska åtgärder som den dänytillträdda regeringen företog . Punktskatten påvideobandspelare tillkom inte i syfte att styra konsumtionen utan fick i förstahand ses som en intäktskälla för staten. Jag anser att det nu finns ekonomiskamöjligheter att slopa skatten. För att skatten slopas talar det generellaönskemålet att minska antalet punktskatter i samband med att skattesystemet nureformeras. Slopandet av skatten bör komma konsumenterna till del genom sänktapriser på videobandspelare. I likhet med vad jag anfört beträffande slopandetav den särskilda varuskatten avser jag att föreslå regeringen att ge statenspris- och konkurrensverk i uppdrag att genomföra särskild prisövervakning pådetta område när skatten slopas. Mittförslag: Skatten på kassettband slopas. KIS:s förslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. har anfört att om filmområdet beläggs med mervärdeskattsamtidigt som kassettskatten avskaffas uppkommer frågan om hur Filminstitutetsverksamhet skall finansieras. har framhållit att lagen om skatt på vissa kassettbandbör ersättas av en civilrättslig avgift pä tomkassetten Bakgrundentill mitt förslag: Enligt lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband (LSK)skall skatt erläggas vid omsättning eller uthyrning inom landet eller vidinförsel till landet av inspelade eller oinspelade videokassettband ochoinspelade ljudkassettband. Kassettskatten för videokassettband är 15 kn perband och för ljudkassettband 1 kn per band. Skattesatsen är densammaoavsett bandets speldd. Avdrag medges i deklarationen bl.a.för skatt somredovisats pä band för vilka sådan avgift som avses film- ochvideoavtal, med de ändringar och tillägg som följer av den 22 december 1988slutet avtal, erlagts till stiftelsen . Avgiften tillSvenska , SFI-avgiften, betalas bl.a. av den som bedriver yrkesmässiguthyrning av videogram och utgår för de videogram som utges genom att föras uti handeln för uthyrning till kunder för enskilt bruk. Avgiften är 60 kn förvarje videogram som innehåller en långfilm enligt särskilt angiven definition.För videogram som innehåller en kortfilm är avgif- ten 36 kn För videogram som säljs utgår fno.m. den Ijuli1989 SFI-avgift Prop. 1989/90:111 med 20 kn Avgiftsmedlen skall finansieraverksamhet vid . I LSK finns bestämmelser omkompensation.