prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — 8348 13389 19 376 50597 46794 1087417063 26376 31695 6663 13170 13 785 11962 21595 87 378 42866 31 186 27 87737 538 13 349 18872 27 756 94742 26611 26053 60552 8124 3 354 7101 8330 3923 39728093 8681 4719 8 392 4041 7087 9 877 13930 10967 8266 13 280 19892 51653 45 858 1120116 894 24969 29907 6438 12368 13613 11603 21161 87 784 40423 30288 27 87137604 13001 18279 27 338 93 181 25 223 25401 59891 7900 3070 66367713 5445 4222 3 689 3821 8117 8640 4 342 85 108 14069 74282 9 788 13914 10947 7 239 8272 13 194 19925 51900 45 96611276 16748 24814 29 539 6444 12314 13531 11551 21030 87431 40096 29 895 27819 37580 12873 18269 27287 92 795 24929 25 305 59631 8 701 13 866 16 374 7918 3008 6 538 7661 5400 4187 8106 3 659 3 804 8 123 8574 4264 85698 13997 74267 9 846 13 983 10973 7 282 8253 13100 19993 52 202 45 99011318 16 724 24731 29414 6456 12 293 13457 11457 20958 87474 39 876 29 709 27 65937 568 12 760 18 374 27252 92 721 24793 25 184 59248 7893 2989 6496 7716 7978 3624 3 808 10008 14115 11048 7291 8271 13183 20078 52448 46 343 1149016644 24671 29283 6489 12204 13447 11418 21026 87 747 39 740 29606 27 724 37 603 12653 18 392 27248 92983 24607 25114 58967 7944 2950 6471 7715 5 338 4136 7896 3 565 3 759 88 726 14020 74127 8269 13217 20343 53105 46401 1173916663 24768 29 324 6455 12170 13 506 11367 21089 88073 40005 29 536 2796538020 12529 18 550 27 204 93415 24567 24954 59253 8107 2990 6643 7 838 5353 4144 7844 3571 3 756 8327 8 522 4140 Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 1980 1985 1986 1987 1988 1989* 5083 4840 4 762 4687 4707 4723 19599 19338 19213 19143 19160 19283 6293 6181 6101 6151 6122 6120 8 763 8685 8646 8 599 8 593 8456 24711 23 532 23 254 22908 22 717 22 563 9624 9458 9414 9387 9373 9393 66 834 66 557 66526 66 719 67443 67 850 38402 38870 38688 38828 39079 39530 28848 29029 28981 29117 29160 29461 9672 9943 9955 10007 10159 10330 Kimna 29705 26862 26710 26551 26312 26358 * Preliminära uppgifter från SCB Källa: SCB (UMDAC). Tabell12 Totala årliga fiytlningsnetton för landets kommuner 1983- 1989 1989/90:76 Bilaga 1:1 1989/90:76 Bilaga 1:1 1989/90:76 Bilaga 1:1 * Preliminära uppgifter Källa: SCB (UMDAC). Prop.1989/90:76 Bilagal:! Tabell 13 Årliga födelseöverskon i kommunerna 1983 -1989 1989* Bilaga 1:1 1989/90:76 Bilaga 1:1 ,989» Prop. 19 1989/90. 1 sami Nr 76 1989/90:76 Bilaga 1:1 Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 *Preliminära uppgifter Källa: SCB (UMDAC). Tabell 14 Sysselsättningsutveckling totah i kommuner1985-1987 -1,1 -5,6 -5,0 -1,1 -3,0 -1,8 -1,7 -2,0 -3,0 -1,2 -3,1 -1,9 -1,2 -3,0 -1,3 -1,5 -1,7 -1,3 -1,6 -2,8 -1,0 -1,6 -5,8 -1,1 -3,6 -3,0 -4,2 -2,4 -1,1 -2,3 -1,4 -2,8 -1,7 -2,5 -2,5 -1,3 -2,4 -1,7 -1,2 -1,1 -1,4 -3,6 -1,2 -3,6 -5,6 -1,2 -2,5 -2,2 Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 -2,0 -2,8 -1,7 -1,8 -2,4 -1,9 Källa: ÅRSYS (SCB) (UMDAC). Uppgifterna avsersamtliga förvärvsarbetande. Tabell15 Sysselsättningsgrad båda könen i landets samtliga kommuner1985-1987 (%) RilncTi 1 * 1 Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 7-------------------- ------- ;iZ ;ir. Kommun 1985 19ö6 198/ . Kommun 1985 1986 1987 Prop. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 Källa: ÅRSYS (SCB), (UMDAC). Uppgiftema avsersamtliga förvärvsarbetande. Tabell 16 Arbetslöshet i kommuner och län, 19861989 *Genomsnitt jan. (Vissa tekniska problem i samband med omläggningav statistiken gör att inte mer aktuella uppgifter kan redovisas). Län/kommun Genom- 1986- Genom- 1989* _,., snitt 1988 snitt Bilaga 1:1 Antal % Antal % 81 1.05 32 .41 258 1.72 146 1.00 117 2.28 63 1.23 1507 1.99 849 1.10 1623 2.17 813 1.08 82 1.08 60 .76 598 2.36 329 1.29 35 .78 11 .24 237 1.50 96 .60 3103 1.68 1577 .84 73 1.83 32 .80 11 .19 9 .15 133 .74 54 .29 66 .92 39 .54 1498 2.24 827 1.21 263 1.41 133 .72 163 .84 94 .48 88 1.29 34 .49 285 1.70 70 :42 169 1.59 69 .65 348 3.22 212 1.99 83 1.38 31 .52 79 1.52 54 1.04 97 1.18 40 .49 102 .88 47 .40 93 .96 47 .49 180 2.65 65 .98 750 1.75 443 .99 222 1.33 109 .65 Kalmarlän 2851 1.96 1625 1.12 116 2.80 44 1.11 87 1.95 53 1.20 59 .78 46 .59 195 1.91 67 .67 205 2.56 135 1.70 99 1.48 46 .70 594 1.74 414 1.19 197 1.55 138 1.09 458 2.68 202 1.19 504 2.08 270 1.13 216 2.25 89 .93 114 1.80 111 1.75 776 2.23 501 1.44 776 2.23 500 1.44 2 786 2.99 1569 1.70 268 2.74 145 1.49 1054 2.93 592 1.68 514 2.87 286 1.62 Karishamn 647 3.25 368 1.85 300 3.12 175 1.79 Kristianstadslän 3527 2.06 1971 1.14 ÖstraGöinge 166 1.83 77 .84 70 1.27 41 .73 167 2.32 7086 1.55 192 2.53 80 1.03 149 1.84 40 .49 56 1.22 22 .48 Klippan 258 2.60 198 1.99 184 2.32 102 1.25 302 20 1989/90. 1 saml Nr 76 Källa: AMS register över arbetsökande (UMDAC) Tabell 17 Kommunernas "självförsörjningsgrad'" (Indexdär värdet 100,0 innebär att antalet sysselsatta i kommunen = antalet förvärvsarbetandesom bor i kommunen). ' Antaletsysselsatta med arbetsplats i kommunen dividerat med antalet förvärvsarbetandesom bor i kommunen multiplicerat med 100. (kommun hade t.ex. flersysselsatta än förvärvsarbetande som bodde i kommunen.) Källa: (SCB) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:1 Z:;::;:n 1987 Prop.l989/90:76 Kommun 1987 Prop. Kommun 7 Prop.1989/90:76 Figur 1: Årlig relativ befolkningsförändring, län, 19861989 Figur 2: Årligrelativ befolkningsförändring, kommuner, 1986 1988 Figur 3: Årligrelativ befolkningsförändring, län, 1981 1985 Figur 4: Årlig relativbefolkningsförändring, kommuner, 1981 1985 Figur 5: Årligrelariv total netloflyttning, län, 1986-1988 Figur 6: Årlig relativ totalnetloflyttning, kommuner, 19861988 Figur 7: Årlig relativ totalnettoflyttning, län, 1981 1985 Figur 8: Årlig relativ totalnettoflyttning, kommuner, 1981 1985 Figur 9: Årligt relativtfödelseöverskott, län, 1986-1988 Figur 10: Årligt relativt födelseöverskott,kommuner, 19861988 Figur 11: Årligt relativt födelseöverskott, län,1981-1985 Figur 12: Årligt relativt födelseöverskott, kommuner, 1981 1985Figur 13: Årlig relativ total sysselsällningsförändring, län, 1985 1987 Figur 14: Årligrelativ total sysselsällningsförändring, kommuner, 1985-1987 Figur 15: Årlig relativ total sysselsättningsförändring, industri, län, 1985-1987 Figur 16: Årlig relativ total sysselsällningsförändring, industri, kommuner 1985-1987 Figur17: Årlig relativ total sysselsällningsförändring, privata tjänster, län,1985-1987 Figur 18: Årlig relativ total sysselsättningsförändring, privatatjänster, kommuner, 1985-1987 Figur 19: Årlig relativ total sysselsällningsförändring,offentlig förvaltning och tjänster, län, 19851987 Figur 20: Årlig relativtotal sysselsällningsförändring, offentlig förvaltning och tjänster, kommuner,1985-1987 Figur 21: Sysselsättningsgrader, män och kvinnor, län, 1987 Figur 22: Sysselsättningsgrader, män och kvinnor, kommuner, 1987 Figur 23: Sysselsättningsgrader, män, kommuner, 1987 Figur 24: Sysselsättningsgrader,kvinnor, kommuner, 1987 Figur 25: Andel arbetslösa (%), län, 1986-1988 Figur26: Andel arbetslösa (%), kommuner, 19861988 Figur 27: Andel arbetslösa(%), län, 1981-1985 Figur 28: Andel arbetslösa (%), kommuner, 1981-1985 Figur29: Självförsörjningsgrad, kommuner, 1987 Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 Årligrelativ befolkningsförändring 1986-89. (Årlig procentuell förändring mot 1985års värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 i -0.2 I] -0.1 H -H0.2 H +0.6 - +0.9% % Årlig relativ befolkningsförändring 198688. (Årligprocentuell förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 - +0.3" - +0.71; Årlig relativ befolkningsförändring 198185. (Årligprocentuell förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 _0.4 -- % Wl -0.2---- n _o.l -- +0.1% H +0.2 -- +0.3% Årlig relativ befolkningsförändring 198185. (Årligprocentuell förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 S-0.4 -0.2 Zj -0.1 fl+0.2 Hnt3SK:cn_ERea 1 otMs OATaRceiMTRAi. Årlig genomsnittlig nettoflyttning 198688. Procent avbefolkning 1985. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 [U O -- +0.21 H > +0.2% uMeA MaasKDUERets i qm; Årliggenomsnittlig nettoflyttning 198688. Procent av befolkning 1985. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 G O -- +0.3'! Årlig genomsnittlig nettoflyttning 198185. Procent avbefolkning 1980. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 -0.1 -- +0.1% Årliggenomsnittlig nettoflyttning 1981 -85. Procent av befolkning 1980. 1989/90:76 Bilaga1:2 O -0.20 -- +0.15" ffl > +0.15% Årligt genomsnittligt födelseöverskott 198688. Procent avbefolkning 1985. Prop.1989/90:76 Figur 9 Bilaga 1:2 _0.05 -- +0.15" UrnEA MDQSKOI-ERECI I ONS SATORCENTRAU Årligtgenomsnittligt födelseöverskott 1986-88. Procent av befolkning 1985. Prop.1989/90:76 Figurio Bilaga 1:2 B <-0.15<: D -0.15 --ffl > +0.151 21 1989/90. 1 saml Nr 76 Årligtgenomsnittligt födelseöverskott 1981-85. Procent av befolkning 1980. 1989/90:76 Bilaga 1:2 -0.1 -- +0.1% H > +0.1% Årligt genomsnittligt födelseöverskott 198185. Procent avbefolkning 1980. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 l~J -0.20 -- +0.05% Årlig relativ förändr. totala sysselsättningen 1985-87. (Ärlig procentuell förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 D < +0.2 % H+0.3 -- +0.7% H +0.8 -- +1.6% Årlig relativ förändr. totala sysselsättningen 1985-87. (Årlig procentuell förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 D < +0.2 % H +0.3 -- +0.79 H +0.8 -- +1.69 jlig relativ förändr. (Ärlig procentuell förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 - +0.59 - +1.69 -- +3.09 umeA hdcsskoi_eri Årlig relativ förändr. (Årlig procentuell förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Figur 16 Bilaga 1:2 + 1.7 + 3.1 Årlig relativ syss. inom privata tjänster198587. (Årlig procentuell förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 + 1.4-3.0 + 4.0 + 5.0 + 7.0 -- + + + +6.9% inom privata tjänster 198587. (Årlig procentuellförändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 Årlig relativ syss. inom offentlig förvaltningoch tjänster 198587. (Årlig procentuell förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 - +0.6% -- +1.2% inom offentlig förvaltning och tjänster 198587. (Årligprocentuefl förändring mot värde.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 B -0.3 - D -0.2 - Män + kvinnor. (Andel (%) fdrvärvsarb. av befolkn-16-64 år.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 < 79.1 80.1 -- OA TORKEN T RA 1- Män + kvinnor. (Andel (%) förvärvsarb. av befolkn-16-64 år.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 < 78.5 79.99 80.0 -- 81.49 MDAC leA hDgskqu,k (Andel (%) förvärvsarb. män av antalet män .) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 < 82.0 -- 83.49 83.5 -- 84.99 (Andel (%)förvärvsarb. kvinnor av antalet kvinnor .) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 < 74.5 76.0 -- Genomsnitt för år 1986-88. (Andel (%) avbefolkningen 16-64 ar, 198.1 Prop.1989/90:76 . U1.10% 1.50 _ M 2.00 -B 2.50 - H 3.00 - H , DATPR CENTRAL, Genomsnitt för år 198688. (Andel (%) avbefolkningen , 1985.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 22 1989/90. 1 saml Nr 76 < 1.46 - 2.16 - > Genomsnitt för år 198185. (Andel (%) av befolkningen16-64 år, 1980.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 Genomsnitt för år 198185. (Andel (%) avbefolkningen , 1980.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 S < §2.16 - H2.86 - B > UrlEA HOGSKOl_EReO "Självförsörjningsgrad" 1987. (Index(Riket = 100). Totala antalet syssels. totalaarbetskraftsutbud multiplicerat med 100.) Prop.1989/90:76 Bilaga 1:2 D 90 -- 100 Avgränsning av vissa större lokala arbetsmarknader Underavsnitt 2.4, Inomregionala obalanser redovisas i bilaga 1 tabed 15 befolknings-och sysselsättningsutvecklingen inom bl. a. vissa större lokala arbetsmarknaderi mellersta och norra . Av nedanstående lista framgår, vilka kommunersom hänförts till den största lokala arbetsmarknaden i resp. län. I två fall hardock avsteg gjorts från den avgränsning SCB redovisat. När det gällerGävleborgs län har inte i län hänförts till denstörsta lokala arbetsmarknaden och när det gäller har endastKrokoms kommun vid sidan om hänförts till densamma. Prop.1989/90:76 Bilaga 1:3 Störstalokala arbetsmarknaden/län (beteckning i bilaga 1) (SLBD)Västerbollens län (SLAC) Jämtlandslän (SLZ) (SLY) (SLX) (SLW) Västmanlandslän (SLU) län (SLT) ,, , , , ,, , , , ,, , Sala ,, Kumla, , , , , , Avgränsningen bygger tillstörsta delen på en avgränsning av lokala arbetsmarknader som gjorts inom SCBpå grundval av uppgifter från ÅRSYS 1987. Sammanfattningav regionalpolitiska Prop.1989/90:76 kommittés betänkande (SOU 1989:55) Fungerande ''a 2regioner i samspel och sammanställning av remissyttranden som avgetts överbetänkandet 1 Sammanfattning av betänkandet 1.2 Kommitténs analys av den regionala utvecklingen Drivkrafteri den regionala utvecklingen Intemalionaliseringenav den svenska ekonomin kommer sannolikt att fortsätta . Dennaprocess lorde också vara tämligen oberoende av hur som nationrejjlerar förhållandena till EG. Historiskthar en fortgående intemationalisering varit en underliggande ekonomisk kraflsom drivit på stmkturomvandlingen och lett till en ökad urbanisering.Förändringama av bosättningsmönstren sker långsamt och har i följt enhuvudfåra . Frånregionalpolitisk synpunkt är de här förhållandena ytterst centrala.Regionalpolitiska problemområden blir något förenklat de delar av landet somhar låg befolkningstäthet. De växande delama av näringslivet blir i allt störreutsträckning typiska "stadsnäringar". Men om verkligheten vore sårällinjig skulle inte de olika laridsdelamas andel av befolkningen vararelativt stabil över tiden. Det finns anpassningsmekanismer och krafter somverkar återhållande. har expansionen inom den offentligasektom varit en sådan återhållande kraft. Enannan sådan faktor är att industrisysselsättningen under efterkrigstidenandelsmässigl har förskjutits mot mindre tätbebyggda delar av landet. Bakomdetta ligger sannolikt att ju mognare verksamheten blir destokostnadskänsligare blir den. har utvecklingen av transportsystemengjort all man kan nå intemationella marknader även från mindre centralt belägnalokaliseringar. Ytterligareett förhållande av stor betydelse i det här sammanhanget är attsamhällsbyggandel i vid mening verkar återhållande. Den fysiska infrastmkturenåldras ojämnt. Det är därför svårt alt göra stora förändringar i samband medatl enskilda delar behöver bytas ul. Den materiella fömyelsen sker successivtoch i harmoni med existerande stmktur. Därmed blir den fysiska infrastmktureninte bara en fömtsättning för produktion, konsumtion och välfärd. Den bliirockså en mycket stark stabiliserande kraft. har iSverige och i andra länder de regionala utveck lingsstrategierna omprövats inom forskning och i den förda politiken. Den traditionella regionalpolitiken med stöd lill näringslivet som bärande in slag har kompletterats med åtgärder som förbättrar rambetingelsema i regionema. 1 en omfattande studie inom EG där man försökt att ange infrastmkturens betydelse för regional utveckling motiveras denna föränd ring av tyngdpunkten i politiken med att regionala skillnader lill sin natur 342 är långsiktiga och interesultatet av kortsiktiga konjunkturförlopp. 1989/90:76 följd avdelta måste tyngdpunkten i politiken ligga på utbudssidan och inte Bilaga 2 påefterfrågesidan i den regionala ekonomin. Motivet för detta är att varjeenstaka region är liten i förhållande till världsekonomin varför efterfrågankan betraktas som obegränsad. Det regionala problemet är därför att attraheraså stor del av världsefterfrågan att den regionala utvecklingspotentialen tastill vara. Denna efterfrågan måste uppnås i den intemationellakonkurrenssituation som vi berörde. Delta betraktelsesätt leder lill tvåhuvudfrågor: I Vadär del som bestämmer den regionala utvecklingspotentialen? II Vad är del som bestämmeren regions relativa konkurrenskraft och därmed dess utnyttjande av regionens resurser? 1EG-studien avgränsas sex olika faktorer av betydelse: Befolkning och befolkningenssammansättning med avseende på ålder och kön. En regions geografiska läge(tillgänglighet). Storleken och strukturen avbosällningsmönstret inom en region och regionens position i det intemationellaortssystemel. Seklorssammansättningen iregionens ekonomi, dvs. fördelningen mellan areella näringar, industri ochservice. Kapitalstocken i en region,såväl realkapital inom näringslivet, som infrastmktur och "mänskligt"kapital, dvs. kunskap, information, organisationsförmåga m. m. Kommitténhar i sina analyser sökt belysa de punkter som sammanfattas i . a. IInlandet, Bergslagen och Sydöstra är befolkningssamman- sätlningen ogynnsam såtillvida att andelen unga är låg och andelen äldre är hög. Denna obalans innebär dels att dessa områden får ett litet tillskott av arbetskraft dels att anspråken på social service blir höga. De problem som generellt uppstår i landet på gmnd av de små ungdomskullama har där med särskild aktualitet i dessa områden. b. Stmkturomvandlingenkommer liksom tidigare att vara snabb inom råvambaserad och arbetskraflsintensiv verksamhet, dvs. sådana delar av näringslivet som är överrepresenterade i Inlandet, Bergsla gen och Sydöstra . Trycket på stmkturomvandling inom tjänstenä- ringama, privata såväl som offentliga kommer sannolikt också att öka vilket betyder att möjligheten att ersätta industriarbeten med tjänstebe fattningar kan komma atl begränsas. c. Jordbmketstår inför en omfattande förändring. De problem som i huvudsak berört jordbmket i kan därmed komma att spridas lill Sydöstra . kan denna omställning komma att medföra att utrymmet för "nischproduktion" las om hand av jordbmkare på slättbygderna. d. Mångalokala arbetsmarknader i landet är så små all del ofta förelig ger brist på vissa yrkesgmpper som arbetslöshet förekommer. Arbetsmarknaderna är för små för att matchningen mellan vakanser och arbetsökande skall kunnafungera. En fortgående ökad specialisering på 343 arbetsmarknadeni kombination med att kostnadema för arbetspendling Prop. 1989/90:76 blirhögre medför risk för alt obalanserna på dessa små arbetsmarknader Bilaga 2förvärras ytterligare. e. Överhettningenpå huvudsladsregionens arbetsmarknad är inte en bart beroende av konjunkturskäl. D'en beror också på stmkturella förhål landen som överrepresentationen av den privata tjänstesektom och central statlig förvaltning samt av att de mellanstäder som skulle kunna vara altemativ inte har tillräcklig attraktivitet. f. Bergslagenoch Sydöstra är områden som i förhållande till sin nuvarande regionalpolitiska prioritering erhåller låga resursöverföringar per invånare över statsbudgeten särskilt på kommunikations- och utbild ningsområdet. g. Inlandeterhåller höga resursöverföringar per invånare över statsbud geten. En stor del av dessa överföringar är en följd av de arbetsmarknads problem som föreligger. Om arbetsmarknaden fungerar bättre skulle dessa överföringar automatiskt minska. h.Ett närmande till EG kommer inte att innebära några avgörande begränsningar förvåra möjligheter all bedriva regionalpolitik. i.Regionalpolitiska insatser kan vidtas inom i stort sett alla polilikområden.En mycket liten del av de insatser som görs finansieras genom särskildaregionalpolitiska anslag. j.För alt den utvecklingspotential som finns i olika delar av landet skall kunnatas tillvara måste brister i tillgängligheten till kommunikationer, utbildning,forskning och andra rambetingelser undanröjas. k.Beröringspunktema mellan regionalpolitik och miljöpolitik kommer att öka under1990-talet. Detta beror dels på att skärpta miljökrav för industrin t. ex. iform av miljöavgifter får stor betydelse i regionalpolitiskt intressantaområden, dels också på att de miljöstömingar som är direkt förknippade medbosällningsmönstret ökar. 1.3 Kommitténs geografiska prioriteringar Denuvarande målen för regionalpolitiken svarar mot en geografisk uttolkning avden samlade politikens syften. Mot den bakgmnd som redovisats behöver deockså enligt vår uppfattning ha ett mer specifikt geografiskt innehåll. Enformulering som skulle kunna uppfylla dessa krav är att regionalpolitikens målär alt skapa fungerande regioner i ekonomiskt, socialt, kulturellt ochekologiskt avseende. Landsdelar,mellanstäder, landsbygd Trelandsdelar bör enligt kommitténs mening prioriteras när det gäller insatser som direkt och indirekt syftar till att förbättra arbetsmarknadslä get och i övrigt bidra till att regionema fungerar bättre. Dessa är Inlandet, Bergslagen och Sydöstra . Högst prioritet har insatser som förbätt rar situationen i Inlandet. Där får man också räkna med att insatser 344 behövsunder överskådlig lid. Kommittén menar att dessa landsdelar Prop. 1989/90:76skiljer ut sig från andra när det gäller styrkan och varaktigheten i de hinder Bilaga 2 som föreligger för omställning och utveckling. Föratt landet som helhet skall fungera anser kommittén det också vara angelägetatt mellanstädema, särskilt de som har naturliga kontaktytor mot deprioriterade landsdelarna, utvecklas så att de bättre kan fylla sin funktionsom länk mellan storstad och landsbygd. Bättre fungerande mellanstäderförbättrar fömtsättningama för en angelägen avlänkning av tillväxten inomcentral statlig verksamhet och inom den privata tjänstesektorn i huvudstadsregionen.En mer balanserad regional utveckling lill förmån för såväl berörda regionersom landet som helhet fömtsätter också att mellanstäder-nas möjligheter allstärka den inomregionala utvecklingen tas tillvara. Degeografiska prioriteringar som gjorts speglar kommitténs bedömning av varinsatser för att främja den regionala utvecklingen framförallt behöver görasunder 90-talet. Landsdelarna bör ersätta de nuvarande stödområdena. Inlandetmotsvarar nuvarande hela kommuner i stödområde A och B, de församlingar i ,, och kommuner som tillhör stödområde A ellerB saml kommun. Bergslagenomfattar kommunema , , , , ,, , , , , , ,, , , , , ,, och . ISydöstra ingår kommunema , , , , ,, , , , , , ,, , och . prioriterat är , , , , ,, , , , , , ,, , , och . Dekommuner som finns i stödområde C men som inte ingår i någon avde tre landsdelama bör uppmärksammas av regeringen vid fördelningen avlänsanslaget för berörda län. På liknande sätt måste regeringen ha beredskapför all hanlera snabbt uppträdande regionala problem på enskilda orter eller ivissa regioner. Degeografiska prioriteringar som kommittén redovisat skär över länsgränser.Frågan om hur prioriteringarna skall få genomslag i olika resursfördelningsbeslutär därför viktig. Del finns ingen administrativ apparat tillgänglig som arbetarutifrån dessa landsdelsgränser. Länsstyrelserna har länen som sittverksamhetsområde. Deras roll i regionalpolitiken ökar också. Den snabba ökningsom skett av länsanslaget under 1980-talel visar att budgetstyrningen vialänsstyrelsema blivit det viktigaste styrinstm-mentet för de regionalpolitiskaanslagen. Kommitténhar dragit ett par slutsatser av dessa förhållanden. En är att Inlandelsproblem är så djupgående och i många fall konflikterna mellan kust och inlandså lydliga atl vi föreslår all en särskild organisation med egna finansiellaresurser inrättas för att hålla samman den statliga politiken. Även förBergslagen och Sydöstra finns del skäl atl förbättra samverkanmellan ingående kommuner och län. Några särskilda organisa- Prop.1989/90:76 tioner härför behövs inte enligt kommitténs mening. Strategiskinriktning för de olika landsdelarna Utgångslägetför Inlandet inför 90-talet kan beskrivas på följande sätt. Näringslivetdomineras av naturresursbaserad verksamhet som sysselsättningsmässigtutvecklats negativt. Den spridda bosättningen och de små arbetsmarknaderna göratt "stadsnäringar" såsom tjänsteproduktion har svårigheter all fåtillräckligt underiag. Befolkningssammansätlningen har genom långvarignelloutflyltning blivit ogynnsam. Ett särskih problem är alt de unga kvinnomaflyttar från Inlandet beroende inte bara på bristen på arbetstillfällen ulansannolikt också på alt de saknar kultur- och fritidsaktiviteter i den"mansvärid" som Inlandet utgör. Infrastmkturen är i vissa delardåligt utbyggd. Näringslivetsstarka förankring i små och medelstora företag med inriktning på råvambaseradverksamhet är den bas som utvecklings- och fömy-elsearbetet måste utgå från.Framtiden för Inlandet kommer därför att avgöras av i vilken mån man lyckasskapa en gynnsam miljö för befintliga företag alt tillägna sig tekniskfömyelse, utveckla nya produkter, finna nya marknader och ha en kunnigarbetskraft. Kommuneroch landsting är myckel viktiga arbetsgivare i Inlandet. Inte minstkvinnosysselsättningen i Inlandet är beroende av en fungerande offentligsektor.