prop · GD0347 · 1989-12-31 00:00:00 — Dödsbo efter person, somvid sitt frånfälle inte varit bosatt eller stadigvarande vistats här i riket,likställs också med ett utländskt bolag. Utdelning från sådant dödsbo till eni bosalt delägare av in- Senastelydelse 1966:729. " Senaste lydelse 1984:1060. Nuvarandelyddse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga2 stadigvarande vistals här i riket, komst, som förvärvats under den ansessåsom en här i riket icke hem- tid delägarna suttit i oskift bo mahörandejuridisk person. Utdel- men givetvis ej utskiftning av den ning från sådantdödsbo till i Sveri- avlidnes efterlämnade tillgångar ge bosaltdelägare av inkomst, som skall således här i riket bliva före-förvärvatsunder den tid delägarna mål för beskattning. Från denna fö-suttit i oskiftbo men givetvis ej reskrift meddelas likväl ett undan-utskiftning av denavlidnes efter- tag i 54 § första stycket e. lämnade tillgångar skallsåledes här i riket bliva föremål för beskattning. Från denna föreskrift meddelashkväl ett undantag i 54 § första stycket e. 'Verksamhet på gmnd av anställning i svenskt företag anses utövad här i riketäven om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga besökutomlands eller uppehålla sig därstädes under kringresande (t.ex. handelsresande). Person,som icke är bosatt eller stadigvarande vistas i , beskattas här förpension, som utgår enligt lagen om allmän försäkring eller på grund avförutvarande anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun,eller på grund av annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, omförsäkringen meddelats i här i landet bedriven försäkringsrörelse. Pension på gmndav tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller förmån beskattas iSverige, om förmånen utgår härifrån lill sådan person på grund av förutvarandetjänst och den tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här. För sådanperson föreligger däremot ej skattskyldighet för annan pension än nu sagtseller för livränta eller andra enligt 31 § med inkomst av tjänst likställdaförmåner, som icke åtnjutas på grund av något tjänsteförhållande. Bestämmdseni 53 § I mom. första stycket a) om skattskyldighet för den som ej varit bosatthär i riket för avlöning eller annan därmed jämförlig förmån eller pension, somutgått på gmnd av anställning eller uppdrag hos svenska staten, gällerbeträffande den som anställts av svensk utlandsmyndighet eller utomlands för fällprojektför bilateral biståndsverksamhet (lokalanställd) blott om han icke ärmedborgare i anställningslandet. Regeringen äger medgiva befrielse frånskattskyldighet, som här nämnts, för sådan lokalanställd i utomeuropeiskt landsom icke är svensk medborgare. Bestämmelsen i 53 § 1 mom. första stycket a) om skattskyldighet för densom ej varit bosalt här i riket för avlöning eller annan därmed jämförligförmån, som utgått av annan anställning eller annat uppdrag än hos svenskastaten eder svensk kommun, gäller inte om a) mottagaren av inkomsten vistas här i riket, under tidrymd eller tidrymder,som sammanlagt inte överstiger under en tolv- *Delägare i vanligt handelshandelsbolag, kommanditbolag, enkelt bolag ellerrederi beskattas för den del av bolagets eller rederiels vinst, som å honombelöper, huru denna än må hava av bolaget eller rederiet använts, och oberoendeav vad han må hava lyftat av bolagets eller rederiels under beskattningsåreteller tidigare förvärvade vinst. b)ersättningen betalas avarbetsgivare, som inte har hemvist här i riket eder på dennes vägnar, samt c) ersättningen intebelastar fast driftställe, som arbetsgivaren har här i riket. Bestämmelsengäller dock adtid då fråga är om uthyrning av arbetskraft eller omersättningen är undantagen från beskattning i mottagarens hemviststat. Delägare i vanligthandelsbolag, kommanditbolag, enkelt bolag, rederi eller utländsk juridiskperson som inte är utländskt bolag och inte heller skad likställas med sådantbolag beskattas för den del av bolagets, rederiels eller den utländska juridiskapersonens vinst, som belöper på delägaren oavsett hur denna har använts avbolaget, rederiet eller den utländska juridiska personen, och oberoende avvad han kan ha lyft av bolagets, rederiets eller den utländska juridiskapersonens under beskattningsåret eller tidigare förvärvade vinst. 1989/90:47 Bilaga 2 Denna lag träder ikraft den Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 1989/90:47 Bilaga 2 Härigenom föreskrivsi fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt att 10a § och 16 § 2 mom.skall ha nedan angivna lydelse. För svenska aktiebolag, sparbanker, sparbankernas säkerhetskassa, andra ekonomiska föreningar än sambmksföreningar, familjestiftelser, svenska aktiefonder, svenska försäkringsanstalter som inte är aktiebolag, utländska juridiska personer, allmänna hypoteksbank. stadshypotekskassa, hypoteksföreningar samt sådana juridiska personer som enligt författning eller på därmed jämföriigt sätt bildats för att förvalta samfällighet och som skall eriägga skatt för inkomst utgör gmndbdoppet, om inte annat föreskrivs i andra stycket, av den beskattningsbara inkomsten. Försvenska aktiebolag, sparbanker, sparbankemas säkerhetskassa, andra ekonomiskaföreningar än sambmksföreningar, familjestiftelser, svenska aktiefonder,svenska försäkringsanstalter som inte är aktiebolag, utländskt bolag eller annansom enligt 16 § 2 mom. denna lag skad likställas med utländskt bolag, Sverigesallmänna hypoteksbank. stadshypotekskassa, hypoteksföreningarsamt sådana juridiska personer som enligt författning eller på därmedjämförligt sätt bildats för att förvaUa samfällighet och som skall eriäggaskatt för inkomst utgör gmndbdoppet, om inte annat föreskrivs i andra stycket,av den beskattningsbara inkomsten. Förskattskyldiga som avses i 7 §4 mom. och andra skattskyldiga än dem som avses i10 § 1 mom. eller i första stycket här ovan utgör gmndbdoppet av denbeskattningsbara inkomsten. För livförsäkringsanstalter såvitt angårförsäkringsrörelsen utgör dock gmndbdoppet av den beskattningsbarainkomsten. avsesi denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har tillhuvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämdapersoners ekonomiska intressen. Medutländskt bolag skall, där ej annat uttryckligen stadgas, i denna laglikställas främmande stat samt 2 m o m. Med utländsktbolag avses i denna lag utländsk juridisk person som enligt skattelagstiftningeni den stat där subjektet är bildat är föremål JÖr beskattning, som är likartadden som svenska aktiebolag är underkastade enligt denna lag. Medutländskt bolag skall, där ej annat uttryckligen stadgas, i denna lag likställasutländsk stat samt ut- ' Senastelydelse 1986:1226. Senaste lydelse 1974:770. 3 1989/90. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga2 utländsk menighet, försäkringsan- ländsk menighet och försäkringsan stalt och förening ävensom annan stall liksom dödsbo efter person, här i riket icke hemmahörande juri- som vid sitt frånfälle inte varit bo- disk person. satt eller stadigvarande vistats här i Dennalag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt att 16 § 2mom. skall ha nedan angivna lydelse. Prop.1989/90:47 Bilaga 2 Medutländskt bolag skall, där ej annat uttryckligen stadgas, i denna laglikställas främmande stat samt utländsk menighet, försäkringsanstalt ochförening ävensom annan här i riket icke hemmahörande juridisk person. 2 m o m. Med utländsktbolag avses i denna lag utländsk juridisk person som enligt skattelagstiftningeni den stat där subjektet är bildat är föremål för beskattning, som är likartadden som svenska aktiebolag är underkastade enligt lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Medutländskt bolag skall, där ej annat uttryckligen stadgas, i denna laglikställas utländsk stat samt utländsk menighet och försäkringsan-stall. Denna lag träder ikraft den Senaste lydelse 1974:859. 4 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning avutländsk ' skatt Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt att 18 §skall ha nedan angivna lydelse. 18§Det åligger den skattskyldige att förebringa den utredning som behövs förprövning av fråga om avräkning av utländsk skatt. skattskyldige visat att förutsättningar för avräkning föreligger men förmårhan inte lämna samtliga de uppgifter som erfordras för tillämpning av ovanangivna bestämmelser, får avräkning medges med skäligt belopp. Vid tillämpning av 9, 12 och 15 §§ skad skattskyldig som är bokföringsskyldigdock alltid anses ha erhållit omkostnadsavdrag om ej annat visas. Dennalag träder i krafl Sammanställning av remissyttranden över Prop. betänkandet Vissa internationella skattefrågor '' (SOU 1988:45) 1det följande lämnas en redogörelse för remissinstansernas yttranden över betänkandet. Efterremiss har yttranden avgetts av kammarrätten i , länsrätterna iGöteborgs och , samt , (),Byggentreprenörerna, Föreningen (), juridiskafakultetsnämnden vid i , juridiska fakultetsstyrelsernavid universiteten i och , (), SverigesAdvokatsamfund, () och , och . 2 Definitionen av utländskt bolag Istort sett samtliga remissinstanser synes dela den i betänkandet framfördauppfattningen att behov av ändrade regler föreligger. Beträffandedet framlagda förslaget är dock remissinstanserna negativa och önskar attfrågan måste utredas ytterligare. Kammarrätteni anser det önskvärt att en definition av begreppet "utländsktbolag" kommer till stånd och anför: Likamed skattejuristen och direktören (bet. s. 121 f)anser emellertid kammarrätten att frågan behöver ytterligare genomarbetasinnan definitiv ställning tas. Vidare bör innebörden i begreppet"beskattning, som är likartad den som svenska aktiebolag är underkastadeenligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt" närmare utvecklas ochpreciseras. Länsrätteni delar uppfattningen alt det i skattelagstiftningenbehövs en enhetlig definition av begreppet "utländskt bolag" ochanför: Utredningensförslag har i betydande omfattning gjorts beroende av utländsk lagstiftning.Sålunda måste följande tre förhållanden klarläggas: 1. till vilken stat detutländska bolaget är hänförligt, 2. att det enligt denna stats civilrättsligaregler är en juridisk person, samt 3. alt skattelagarna i denna utländska statär sådana att den juridiska personen "är föremål för beskattning, som ärlikartad den som svenska aktiebolag är underkastad enligt denna lag" (KL). Imånga fall torde det för en svensk myndighet vara svårt att få fram en utredning, som klart visar såväl de civilrättsliga som de skatlerättsliga 37 reglerna i den utländskastaten och som kan läggas till gmnd för en Prop. 1989/90:47 bedömning, humvidadet rör sig om etl "utländskt bolag" i svensk skatte- Bilaga 3rättslig mening eller ej. Som definitionen har utformats torde det ankomma påsvensk skattemyndighet eller svensk domstol att vid prövning av frågan om ettvisst bolag är att bedöma som "utländskt bolag" eller ej inte bara fåfram tillämplig utländsk lagstiftning utan även att försäkra sig om en korrektöversättning av denna utländska lag och den övriga text som kan erfordras föratt tolka lagen i fråga. Det kan inte heller uteslutas att fråga blir omtolkning av gällande praxis i den främmande staten. Sedan en bedömning av denaktuella utländska lagstiftningen är gjord, kvarstår problemet att bedöma omdet enligt tillämplig utländsk lag rör sig om en juridisk person som är föremålföir beskattning i sitt hemland på ett sätt som "är likartad den somsvenska aktiebolag är underkastade" enligt kommunalskattelagen, lagen omstatlig inkomstskatt och lagen om statlig förmögenhetsskatt. Begreppet"likartad" innebär slutligen i sig en hög grad av osäkerhet. Dettatorde, med beaktande av den snabbhet med vilken förändringen av skatlelagstiftningensker, gälla även efter det alt viss praxis hunnit att utveckla sig.Avtalsslutande enskilda parter torde ha ett behov av en enkel och klardefinition som kan tillämpas med ett rimligt krav på snabbhet och säkerhet.Definitionen bör enligt länsrättens mening ges en sådan utformning att den iallt väsentligt hänvisar till svensk lag eller till dubbelbeskattningsavtalmellan och annan stal. Länsrätteni menar att en bättre definition av vad som åsyftas med"utländskt bolag" är önskvärd och anför: Enligtförslaget är utgångspunkten för definitionen av utländskt bolag att beskattningenär likartad med den beskattning som svenska aktiebolag enligt SIL ärunderkastade. En första fömtsättning för att denna utgångspunkt skall kunnaanvändas är alt svenska aktiebolag utgör en homogen grupp som beskattaslikartat. Enligt SIL är detta visserligen fallet men eftersomnettovinstbeskattningen i ger möjlighet att i större eller mindreutsträckning åtnjuta incentives och vidta skattemässiga bokslutsdispositionerkan bolagsbeskattningen inte betraktas som likformig i den mening attskalleförmågan avgör skattebetalningarna. Om sålunda den svenskabolagsbeskattningen är likartad i den mening att nettovinstbeskattningtillämpas och att bolagsiskattesatsen är sker beskattningen inte medutgångspunkt från den verkliga företagsvinsten enligt företagets årsredovisningutan på grundval av den till beskattning framtagna vinslen. Vid bestämmandet avdenna vinst har därför hänsyn tagits till av- och nedskrivningar, avdragsgillafondavsättningar, förlustavdrag, skattefria utdelningar, koncernbidrag m.fl.åtgärder. Den nettovinst som företag redovisar vid beskattning påverkas därföri mycket hög grad av det enskilda bolagets möjligheter till skattemässigadispositioner. Den faktiskt betalda skatten i förhållande till den verkligaföretagsvinsten varierar därför myckel kraftigt bl. a. mellan bolag inom olikabranscher, äldre och yngre förelag, familjeföretag och börsföretag samt mellan tjänste-och vampro-ducerande förelag. Länsrätteni avstyrker utredningens förslag till lagändring avseende endefinition av begreppet "utländskt bolag" och anför: Genomden föreslagna definitionen fastslås att med bolag avses juridisk Prop.1989/90:47 person. införs emellertid ett nytt kriterium, nämligen attsubjek- Bilaga 3 tet enligt lagstiftningen i den stat där det är bildat skallvara föremål för beskattning som är likartad den som svenska aktiebolag ärunderkastade enligt lagen om statlig inkomstskatt. Detta nya kriterium medför,enligt länsrättens mening, tolkningssvårigheter i två avseenden. För frågan omett subjekt är utländskt eller inländskt är utgångspunkten enligt praxisoch doktrin att ett bolag i första hand anses hemmahörande i den stat där detregistrerats och i andra hand, i de fall registrering inte förekommer, i denstat där del bildats. Länsrätten ifrågasätter om den föreslagna definitioneninnebär någon ändring hävidlag eller om ett bolag som bildats i en stat ochregistrerats i en annan stat fortfarande skall anses hemmahörande i sistnämndastat som man vid tolkningen av begreppet likartad beskattning skallse till lagstiftningen i den förstnämnda staten. Vidare anser länsrätten attuttryck som "likartad beskattning" och "reell beskattning"är mycket svåra att definiera och tillämpa och att den föreslagna definitionendärför bäddar för ännu störte tolkningssvårigheter än vad som är fallet mednuvarande regler. Intresset av och fördelama med att en definition av begreppetutländskt bolag införs i svensk lagstiftning måste, i vart fall med denutformning definitionen getts i förslaget, anses långt ifrån uppväga nackddamai form av de nya tolknings- och definitionssvårigheter som med säkerhet kommeratt uppstå. Konsekvensema av förslaget borde därför utredas ytterligare. RSVdelar utredarnas bedömning att en definition av begreppet "utländskt bolag"är nödvändig och anför: RSVdelar utredamas bedömning såtillvida att en definition av begreppet utländsktbolag får anses nödvändig. Utredarnas förslag går emellertid nu betydligtlängre i och med att man tillskapar en skattskyldighet i för svenskdelägare för inkomster som uppbärs av utländska juridiska personer somuppenbarligen i den andra staten utgör självständiga rättssubjekt både skatterättsligtoch civilrättsligt. En sådan bestämmelse torde lättast kunna motiveras urskatteflyktsperspektiv. För det första bör därför vid bestämmelsens tillämpningundantag göras för innehav av aktier och andelar i bolag som är belägna iländer med vilka ingått skatteavtal, åtminstone beträffande sådanabolag som omfattas av bestämmelsema i avtalet. Del får nämligen anseslämpligast att man vid ingående av skatteavtal lar ställning lill vilkarättssubjekt som ska innefattas i begreppet "person med hemvist i"den ena eller andra avtalsslutande staten. Det måste dessutom starktifrågasättas om inte en regel som den nu föreslagna skulle av den andra statenuppfattas som avvikande från den gmnd och det konsensus om undvikande avdubbelbeskattning som ligger i avtalens natur. Därför bör i lagstiftningenundantag göras för bolag som omfattas av skatteavtal. Detbör även kunna övervägas om inte regeln bör utformas på sådant sätt att ävenindirekt ägande genom förmedling av "godkända" utländska bolagomfattas. Den nu föreslagna definitionen lämnar möjlighet till arrangemang avolika upplägg för att kunna ta hem skattefri utdelning från utländskt subjektsom underkänts som bolag enligt definitionen. Definitionen kan kringgåsexempelvis genom all ett "rikligt" bolag i annat land skjuts in somett mellanled. Deföreslagna bestämmelserna i punkt 10 av anvisningarna till 53 § KL leder även till att delägare med smärre innehav av andelar i utländsk juridisk person som inte omfattas av begreppet utländskt bolag blir skatt- 39 skyldiga i för delav den juridiska personens vinst trots att dessa på Prop. 1989/90:47 gmnd avbristande insyn och inflytande kan sakna såväl möjlighet att Bilaga 3 fullgörasin deklarationsskyldighet på ett korrekt sätt som befogenhet till dispositionav medel hos den juridiska personen. Även skattemyndigheterna torde därigenomkomma i en närmast hopplös situation vid försök att åsätta en riktig taxering.Framtagande av korrekt underlag, då detta över huvud taget är möjligt, tordedessutom kunna medföra oproportionerligt höga kostnader för såväl den skatlskyldigesom för skatteförvaltningen ställda i relation lill de belopp som rätteligenska upptas lill beskattning. Det torde heller inte i dessa fall av mindreägarandelar ur skatteflyktsaspekt framstå som angeläget med en reglering somden föreslagna. Med hänsyn till ovanslående torde regeln om genomsyn vidbeskattningen kunna begränsas lill all gälla utländska bolag där den svenskadelägaren direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande över den juridiskapersonen. Föratt trygga kontrollen av de uppgifter som lämnas av den skattskyldige bör depersoner som kommer att omfattas av bestämmelsema åläggas bokföringsskyldigheti för det utländska bolagets verksamhet motsvarande vad som gäller förfilial i utlandet. Uttrycket"likartad beskattning" kan komma att innebära omfattande tolkningssvårigheleroch gränsdragningsproblem som vid tillämpningen kan ge upphov till storoklarhet. Mot bakgmnd bl. a. av den bokföringsskyldighet som får anses nödvändigoch behovet av att kunna fömtse de skattemässiga konsekvensema av ett innehavav utländskt bolag måste uttryckets innebörd preciseras ingående. Helst bör dekriterier som regelns tillämpning görs beroende av typiskt sett vara avlättkontrollerbar och otvistig natur, som exempelvis angivande av viss lägstaskattesats. FARavstyrker förslaget lill definition av "utländskt bolag". Som reservan-temaHagergård och anföit kräver definitionen ytterligare utredning.Särskilt bör utredas hur definitionen förhåller sig till de i öststatema alltvanligare joint . vid anser att utredningen när detgäller behandlingen av utländska juridiska personer i svensk skattelagstiflningär så knapp att förslaget på denna punkt inte kan läggas till gmnd förlagstiftning och anför: Fakultetsnämndendelar uppfattningen att de nuvarande bestämmelsema är både föråldrade ochoklara. Utredningen och motiveringen för förslaget är emdlertidjust på dennapunkt i motsats till de tidigare synnerligen knapphändig och ofullständig,vilket med rätta påpekas i ett särskilt yttrande av sakkunniga . Enligt fakultetsnämndens uppfattning är del här fråga omproblem, som mycket väl hade förtjänat att belysas i etl särskilt betänkande.Hur skall beskattningen ske i om beskattningen i den andra staten inteanses motsvara den svenska aktiebolagsbeskattningen? De föreslagna ändringama i53 § anv. 10 KL kan inte anses ha skapat klarhet om hur det i praktikenskall gå till. Och skall verkligen alla utländska juridiska personer enligtlagstiftningen i den främmande staten vara utländska bolag i svensk skattelagstiflning.Hur skall exempelvis en utländsk stiftelse eller tmst betraktas? Juridiskafakultetsstyrelsen vid avstyrker att utredning- Prop.1989/90:47 ens förslag lill definition av "utländskt bolag" genomförsutan ytterligare. Bilaga 3 mera djupgående utredning och anför: Styrelsenhåller med dissidenterna att förslaget i denna del kanske kan genomarbetas ytterligare. För det första är det inte möjligt att utan nog grann genomgång av särbehandlingsregler avseende utländska bolag och eventuella diskrimineringssitualioner uttala sig om humvida subjektskate gorin "utländskt bolag" rimligen bör bibehållas, vilka företeelsersom skall hänföras lill den och på gmndval av vilka kriterier det skall ske (eller med andra ord: hur definitionen i så fall bör utformas). För det andra är det tveksamt om det svenska aktiebolaget i alla situationer är del givna jämfö relseobjektet; med "utländskt bolag" skall ju enligt förslaget ocksålikstäl las företeelser som utländsk stat samt utländsk menighet och försäkrings- anstalt och dödsbo efter person, som vid sitt frånfälle inte varit bosalt eller stadigvarande vislats här i riket. Och för det tredje är del synnerligen oklart vad som skall utgöra relevanta kriterier för "likartad beskattning". Vad skall den i betänkandet offererade förklaringen "reell skatt"betyda? Utredningsmannen ger ingen vägledning, vilken beskattning som på svensk sida skall vara vägledande för likhetsbedömningen. Den i 10 a§ lagen om statlig inkomstskatt bestämda skattesatsen skall enligt utred ningsmannen inte vara vägledande, men uttag av inkomstskatt skall tydli- 4 gen äga mm. Men är ett svenskt aktiebolag verkligen föremål för"reell" i beskattning, när dess ende aktieägare som tillika är verkställande direktör kan ta ut hela bolagets vinst som (för bolaget avdragsgill) lön och tantiem med påföljd att själva bolaget inte kan taxeras för någon beskattningsbar inkomst? Juridiskafakultetsstyrelsen vid uppger: Finnsdet över huvud anledning att ändra på bestämmelserna för utländskt bolag?Fakultetsstyrelsen anser sig böra besvara frågan jakande. De nuvarandebestämmelserna är lill sin uppbyggnad vaga och kan medföra osäkerhet. För attdet skall finnas anledning att ändra reglerna krävs dock, att de nya blirklarare och enklare än de nu gällande. Enutgångspunkt när del gäller att finna lämpliga regler i inlem rätt bör därförenligt fakultetsstyrelsens mening vara att få sådana som på ett enkelt sättmedför att dubbelbeskattning inte uppkommer. I så måtto anser fakultetsslyrelsenatt de sakkunniga valt en riktig metod, nämligen att utgå från skatterättsligaregler i den andra staten. är det ju dessa bestämmelser som avgörkonsekvenserna av den rättsliga konstmktionen för ifrågavarande association. Omnu de skatterättsliga reglema skall vara avgörande finns det dock anledningfråga sig vilket skäl som finns att ange alt det skall vara fråga om enutländsk juridisk person. Ofta finns visseriigen särskilda regler för juridiskapersoner, på så sätt att de anses vara ett särskilt skattesubjekt. Men detfinns avvikelser från denna allmänna huvudregel. Enligt fakultetsstyrelsensmening finns det inte skäl att bibehålla ett krav på alt associationen skallvara en juridisk person, detta så mycket mer som det då är tveksamt om svenskeller utländsk rätt skall avgöra frågan. Bestämmande bör i stället vara humvidaassociationen är etl skattesubjekt utomlands.