prop · GD0333 · 1989-12-31 00:00:00 — I fråga om grunderna förfördelningen mellan och av beskattningen av Luossavaara-KiimnavaaraAktiebolags inkomster, gäller vad därom särskilt är överenskommet. Originalexemplarettill detta protokoll deponeras hos det finska utrikesministeriet, somtillställer de övriga avtalsslutande staterna bestyrkta kopior därav. Tillbekräftelse härav har de vederbörligen befullmäktigade ombuden undertecknatdetta protokoll. Somskedde i i ett exemplar på danska, färöiska,finska, isländska, norska och svenska språken, varvid på svenska språketutfärdades två texter, en för och en för , vilka samtliga texterhar samma giltighet. 1, Denna lag träder i kraft dendag regeringen bestämmer. 2, Genom lagen upphävs lagen(1987:384) om dubbelbeskattningsavtal mellan , , , Norgeoch . 3, Den upphävda lagen skall dockgälla till dess regeringen annoriedes bestämmer. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsministern , ordförande, och stadsråden , , , , , R. , , , Hulterström.Lindqvist, G. , , , . Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiskaländerna Den22 undertecknades ett avtal mellan , , , Islandoch för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomstoch på förmögenhet [prop. 1983/84:19, SkU 6, rskr. 16, SFS 1983:913 (ändrad genomSFS 1985:642 och 1986:640) och SFS 1983:1041 (ändrad genom SFS 1985:117 och1987:40)]. Avtalet ersatte de bilaterala dubbelbeskattningsavtal beträffandeinkomst och förmögenhet som funnits mellan de nordiska staterna ända sedan1930-talet. Redan vid undertecknandet av avtal hade dock flertalet avde avtalsslutande staterna låtit förstå att man önskade få avtalet ändrat påflera punkter. Förhandlingar om sådana ändringar påbörjades därför kort tidefter undertecknandet av avtal och avslutades i den 27 och28 . undertecknades ett avtal mellan ,, , och för undvikande av dubbelbeskattningbeträffande skatter på inkomst och på förmögenhet [prop. 1986/87:94, SkU 43, rskr.241, SFS 1987:384 (ändrad genom SFS 1989:180) och SFS 1987:1043 (ändrad genomSFS 1989:249)]. Detta avtal trädde i kraft . Efterdet att uttryckt önskemål om att såsom part få tillträda avtaletpåbörjades förhandlingar om ett nytt avtal. Förhandlingarnaavslutades den 19 varvid ett på svenska upprättat förslag tillavtal mellan de nordiska länderna för att undvika dubbelbeskattning beträffandeskatter på inkomst och på förmögenhet samt ett till avtalet hörande protokoll,som utgör en del av avtalet, parafe-rades sistnämnda dag. Texter på övriganordiska språk har därefter utarbetats i resp. stat. Avtalsförslagetremitterades till kammarrätten i och riksskat teverket. Remissinstanserna har uttryckt önskemål om att vissa av de avtalsbestämmelser som tillkommit eller omarbetats förklaras närmare i propositionen men har i övrigt inte haft något att erinra mot förslaget. Ett förslag till lag om Prop.1989/90:33 dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna har upprättatsinom . Lagförslagetbestår dels av paragraferna 15, dels av en bilaga som innehåller en svensktext av dubbelbeskattningsavtalet och det till avtalet hörande protokollet.Samtliga texter har enligt detta avtal samma giltighet. Erfarenheten visar attett avtal som publiceras i i flera texter kan blimycket svåröverskådligt. Endast den för utfärdade texten har därför idetta fall bilagts lagförslaget. Härredovisas paragrafernas innehåll medan innehållet i avtalet, i de delar dettaavviker från innehållet i liu gällande avtal, presenteras i avsnitt 4. Iförslaget till lag föreskrivs att avtalet skall gälla för del (1 §).Bestämmelsen i art. 26 punkt 2 föreskrivs dock inte gälla beträffande vissa utbetalningarsom på gmnd av sin art är skattefria i utbetalarstaten (2 §). Vidare regleras ilagförslaget frågan om avtalets tillämplighet i förhållande till annanskattelag (3 §) och hur ansökan om rättelse skall göras om någon beskattas istrid med avtalets bestämmelser (4 § ). Slutligen föreskrivs att en skattskyldigskall lämna de uppgifter till ledning för taxering som han normalt är skyldigatt lämna, även i det fall inkomst eller förmögenhet enligt avtalet helt ellerdelvis undantagits från beskattning (5§). 31 i avtalet träder detta i kraft trettionde dagen efter den dag dåsamtliga stater meddelat det finska utrikesministeriet att avtalet godkänts.Det är således inte möjligt att redan nu bestämma avtaletskall träda i kraft. I förslaget till lag har därför föreskrivits, att lagenträder i kraft den dag regeringen bestämmer. EftersomFäröama nu tillkommit som part och avtalets bestämmelser delvis kommit attutformas mot bakgmnd av skattelagstiftningen på , ges nedan en kortfattadbeskrivning av denna. Fysiskperson som är bosatt på eller som vistas där under tidrymd ellertidrymder som överstiger erlägger iprincip skatt för all inkomst på , antingen den härrör från källa påFäröarna eller någon annanstans. Vid bedömningen av om en person är bosatt på Färöamaeller inte beaktas om personen i fråga haft sitt hushåll där, hyrt bostad däreller på annat sätt visat att han har för avsikt att stanna på . Oinskränktskattskyldig är dessutom person som tillfälligt vistas utanför Färöama (dvs. mindre än eller i fråga om mindre än ) och som därvid har kvar sin bostad där. Denna skattskyldighet bortfal- 41 4 1989/90. ler dock fr.o.m. dentidpunkt då personen i fråga kan visa att han är Prop. 1989/90:33oinskränkt skattskyldig i utlandet. Oinskränktskattskyldiga fysiska personer erlägger dels landsskatt som är progressiv, delskommunalskatt som varierar . Landsskatten utgår efter enskala som varierar . Den lägsta skattesatsen () tas ut påden del av den beskattningsbara inkomsten som understiger och den högsta() på den del som överstiger . 1 princip sambeskattassammanlevande äkta makar om båda är oinskränkt skattskyldiga på . Fysiskapersoner som inte är bosatta på beskattas där för inkomst från källapå . Skatt tas i dessa fall ut av bruttoinkomsten. Bolagmed hemvist på (dvs. aktiebolag m.m. samt utländska bolags filialersom är registrerade på ) är oinskränkt skattskyldiga och erlägger skattpå all inkomst oavsett var den uppkommit. Bolagsskatten uppgår till avden beskattningsbara inkomsten. Vidberäkning av den beskattningsbara inkomsten medges i princip avdrag för allautgifter för inkomstens förvärvande och bibehållande samt för avskrivningar, föriusterhänförliga till och avsättningar till drift- resp.investeringsfond. Aktieutdelning från på inregistrerade bolaginräknas inte (varken för juridiska eller fysiska personer) i den skattepliktigainkomsten. Det utdelande bolaget innehåller i stället en källskatt om 20 %.Ränta på medel innestående på en färöisk penninginrättning inräknas inteheller i juridisk eller fysisk persons skattepliktiga inkomst.Penninginrättningen skall dock innehålla källskatt med ett belopp motsvarandeen halv procent av innestående medel, dock högst av räntan. inskränkt skattskyldiga bolag är skattskyldiga där för inkomst somhärrör från näringsverksamhet som bedrivs från fast driftställe på Färöarna.Inskränkt skattskyldiga juridiska och fysiska personer är vidare skattskyldigaför royalty som härrör från , inkomst eller avgift som erhålls iegenskap av ägare eller nyttjanderättshavare till på belägen fastegendom, inkomst som härrör från utarrendering av näringsverksamhet eller fastegendom på samt utdelning som härrör från . Någonförmögenhetsskatt förekommer inte på . 4 och protokolletsinnehåll" Innanjag närmare går in på avtalets och protokollets bestämmelser vill jag någotberöra frågan om tolkning av dubbelbeskattningsavtal. Somredan framgår av rubriken till dubbelbeskattningsavtalen har dessa tillkommit för att förhindra att samma inkomst, egendom etc.beskattas fullt ut i två eller flera stater. Genom avtalen underlättas på detta sätt utbytet av kapital, varor och tjänster. Andra och lika viktiga syften med 42 dubbelbeskattningsavtaloch t. ex. handräckningsavtal är att förhindra Prop. 1989/90:33 skatteflykt ochatt total skattefrihet uppkommer. Ett övergripande syfte med avtal av nuifrågavarande slag är således att tillhandahålla ett instrument som tillseratt var och en erlägger rätt skatt och på rätt plats, dvs.ett avtal för att på ett skäligt sätt fördela skatteintäkterna mellan stater.Dubbelbeskattningsavtalen och då framförallt inkomstskatteavtalen haremellertid i viss utsträckning kommit att utnyttjas för att på ett inte avsett sätt helt eller delvis undgå beskattning i den ena eller i båda de avtalsslutande staterna (vilket medfört eller bidragit till att ett stort antal avtal omförhandlats eller är under omförhandling). Sätten att uppnå detta är många och kan innebära att t. ex. tjänsteinkomst artificiellt delas upp mellan en eller flera stater i syfte att uppnå skattefördelar i form av sänkt marginalskatt. Ickeavsedda skattefördelar kan också uppkomma på grund av att dubbelbeskattningsavtalensbestämmelser ofta saknar den exakthet som liknande bestämmelser i internskattelagstiftning har. Detta sammanhänger bland annat med att deavtalsslutande staternas rättssystem sinsemellan uppvisar en rad olikhetervilket ställer stora krav på formuleringen av enskilda avtalsbestämmelser.Detta kan medföra att dessa bestämmelser, sett ur den ena statens synvinkel,inte alltid har kunnat ges en optimal utformning när det gäller att återge vadsom avsetts. En annan svårighet hänför sig till det faktum att de flestaavtalsförhandlingar (dock inte de med de nordiska länderna) med nödvändighetmåste föras på ett för de avtalsslutande parterna främmande språk och att ävenavtalen som sådana ofta avfattas på det aktuella språket. Detta medför att ordoch uttryck som på svenska eller det främmande språket har en exakt innebördfår lov att översättas och att exaktheten därvid kan gå förlorad. Detta kanäven inträffa i fråga om bestämmelser som tillkommit på grund av en ensidig svenskbegäran att en viss bestämmelse, med hänsyn till intern svensk rätt, skall tasin i ett avtal. Även om alla dubbelbeskattningsavtal som ingår antingenavfattas såväl på ett eller flera främmande språk och svenska eller i vartfall översätts till svenska medför det ovan redovisade att den svenska texten imånga fall inte kan formuleras med sådan exakthet som annan internlagstiftning. Detta gäller också trots att såväl skattesystemen som språkeni de nordiska länderna i mångt och mycket är likartade ifråga om det nordiska avtalet. Genomatt man vid upprättande av avtal utgår från de av organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () upprättade modellavtalen (se Model doubletaxation convention on income and on capital , Model convention for mutualadministrative assistance in the recovery of tax claims och Model doubletaxation convention on estates and inheritances and on gifts ) har desvårigheter som behandlats ovan i viss mån undanröjts. Trots detta kvarstårdock de flesta av de ovan behandlade svårigheterna. Dessa svårigheter har ocksåförutsetts då modellavtalen upprättades och har lett till att man modellavtaltagit in följande stadgande i art. 3 punkt 2. "Dåen avtalsslutande stat tillämpar avtalet anses, såvida inte samman- 43 hangetföranleder annat, varje uttryck som inte definierats i avtalet ha den Prop.1989/90:33 betydelse som uttrycket har enligt den statens lagstiftning i frågaom sådana skatter på vilka avtalet tillämpas." Vidareåterfinns i art. 25 punkt 3 modellavtal en bestämmelse enligt vilkende behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna genom ömsesidigöverenskommelse skall söka avgöra svårigheter eller tvivelsmål som uppkommer ifråga om tolkningen eller tillämpningen av avtalet. Motsvarande bestämmelseråterfinns också modellavtal (art. 3 punkt 2 och art. 11 punkt 3)samt i den helt övervägande delen av de svenska inkomstskatte- resp. arvs- ochgåvoskatteavtalen [se t. ex. art. 3 punkt 2 och art. 24 punkt 3 i avtalet medStorbritannien och Nordiriand (SFS 1983:898)]. Vidtolkning av dubbelbeskattningsavtal skall således de i avtalen förekommandebegreppen om annat inte uttryckligen anges eller klart framgår avsammanhanget tolkas med utgångspunkt i dess svenska innebörd. Vidare bör enledstjärna vid tolkningen av dubbelbeskattningsavtal vara att avtalets syfteuppfylls, dvs. att dubbelbeskattning undviks och att skatteflykt resp. totalskattefrihet förhindras. Vid tolkningen av dubbelbeskattningsavtal måste därförutgångspunkten vara att om enligt intern lagstiftning äger beskattaviss inkomst eller egendom och inte uttryckligen avstått från rätten attbeskatta denna så skall den beskattas här i riket. Skulle dubbelbeskattningdärvid uppkomma får denna undanröjas genom att de behöriga myndigheternaträffar ömsesidiga överenskommelser, antingen i det enskilda fallet eller s.k.tolkningsöverenskommelser, på sätt anges i t. ex. art. 25 punkt 3 i 1977 årsmodellavtal. Avtaletsinnehåll överensstämmer i stor utsträckning med det i nu gällande avtal. Jag får därför beträffande avtalets uppbyggnad och huvudsakliga innehåll hänvisa till vad jag anförde om detta i prop. 1983/84:19 och 1986/87:94 när 1983 respektive avtal presenterades. De flesta ändringar och tillägg till avtal som gjorts i förevarande avtal är föranledda av att tillträtt avtalet. Andra ändringar har vidtagits på grund av ändringar i de avtalsslutande staternas interna skattelagstift ningar. Ett exempel på detta är de ändrade reglerna om beskattning av utdelning i art. 10. Dessa har ändrats bl.a. med hänsyn till ändringar i finsk intern lagstiftning. Andra ändringar som gjorts syftar till att förhind ra att avtalet missbrukas. I avsikt att förhindra sådan uppdelning av inkomsterna som nämnts ovan har t. ex. i art. 25 punkt 7 intagits en bestämmelse enligt vilken undanröjande av dubbelbeskattning såvitt avser inkomst av enskild tjänst i vissa fall skall ske med tillämpning av credit of tax (avräknings)-metoden. Slutligen har några ändringar i förhållande till gällande avtal vidtagits på grund av den utveckling som sker på detta avtalsområde. Ett exempel på en sådan ändring är definitionen av begrep pet royalty (art. 12 punkt 3) av vilken det i förevarande avtal klart framgår att den inte innefattar leasingavgifter. Jag ämnar i det följande närmare presentera dessa och andra avvikelser från det gällande avtalet. Art.1 som anger på vilka personer avtalet tillämpas överensstämmer Prop.1989/90:33 med art. I i gällande avtal. 2 punkt 3 har uppräkningen av de utgående skatterna påvilka avtalet tillämpas ändrats dels så att de färöiska skatter på vilka avtaletär tillämpligt tillagts, dels så att förhållandena vid det nya avtalets undertecknandeavspeglas. På dansk sida har därvid den numera avskaffade sjömansskattentagits bort ur uppräkningen samt ränteskatten och royaltyskatten lagts till. Påisländsk sida har kyrkoskatten, kyrkogårdsskatten och bidraget tillsjukförsäkring tagits bort ur uppräkningen eftersom dessa skatter numerauppgått i den statliga inkomstskatten. Även i har sjömansskattenavskaffats varför denna skatt utmönstrats ur uppräkningen. Art.3 innehåller definitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalet. Artikelnöverensstämmer med art. 3 i gällande avtal med undantag för de tillägg som medanledning av tillträde till avtalet gjorts i punkterna I a, e och g. Liksomi de tidigare nordiska avtalen undantas även i det föreslagna avtaletlandskapet såvitt avser den finska kommunalskatten. Meningen är dock attdet föreslagna avtalet, liksom de tidigare avtalen, skall utvidgas till attomfatta finsk kommunalskatt även i denna del. Reglernai art. 4 om var en person skall ha hemvist i avtalets mening har inte ändrats. Dei art. 5 intagna bestämmelserna om vad som avses med uttrycket "fastdriftställe" har lämnats oförändrade. I förhållandet mellan å enasidan och , , , och å andra sidan skall dockenligt punkt I av protokollet till förevarande avtal tillämpas en sexmånadersperiodi stället för den i art. 5 punkt 3 angivna tolvmå-nadersperioden. Vidare har dei punkt 1 av protokollet till avtal intagna reglerna om att debehöriga myndigheterna i vissa särskilt angivna fall kan komma överens omtolkningen och tillämpningen av tolvmåna-dersregdn i art. 5 punkt 3 utgått. Medhänsyn till att överenskommelser i dessa frågor kan ingås även utan dennasärreglering innebär denna ändring inte att avtalets sakliga innehåll ändrats. Ävenbestämmelserna om beskattning av fast egendom är oförändrade och finns somtidigare i art. 6. Art.7 som reglerar beskattningen av rörelseinkomst överensstämmer med art. 7 igällande avtal. De i punkterna IIoch 111 i protokollet till nu gällandeavtal intagna specialbestämmelserna har i oförändrat skick överförts tillförevarande avtal. 8 finns regler om beskattning av inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik. Liksom tidigare gäller att sådan inkomst endast be skattas där företaget har sin verkliga ledning. Den kompletterande beskatt ningsregeln i andra meningen i punkt 1 i gällande avtal, som reglerar det fall då den stat där företaget har sin verkliga ledning inte kan beskatta hela inkomsten, har i förslaget utgått. Detta innebär emellertid ingen ändring i sak eftersom en motsvarande generell bestämmelse i stället tagits in i art. 26 punkt 2. Vidare har i artikeln intagits en ny punkt 3 enligt vilken inkomst som ett företag i en avtalsslutande stat förvärvar genom nyttjan- 45 de, underhåll elleruthyrning av containers som används för transport av Prop. 1989/90:33 godseller varor endast skall beskattas i den avtalsslutande stat där företaget harsin verkliga ledning. Ett undantag härifrån utgör dock det fall då containernanvänds uteslutande mellan platser i en av de avtalsslutande staterna. Art. 8punkt 4 överensstämmer med art. 8 punkt 3 i gällande avtal. Bestämmelsen hardock också gjorts tillämplig på inkomster som omfattas av punkt 3. I punkt IV iprotokollet har tagits in de speciella regler om inkomst som förvärvas av () som också finns i punkt IV tillgällande avtal. 1 förhållande till gällande avtal har dessa regler i enlighetmed vad som tidigare överenskommits mellan de behöriga myndigheterna i ,och (SFS 1989:249) nu angivits gälla också beträffande Scanairoch SAS Commuter. Art.9, som ger myndigheterna möjlighet att ändra vinstfördelning vid vissatransaktioner mellan företag med intressegemenskap, har inte ändrats. 1de i art. 10 punkterna 3, 7, 8 och 11 intagna bestämmelserna om utdelning harvidtagits vissa förändringar i förhållande till avtal. 1 punkt 3 angesnu att källstaten äger beskatta utdelning som betalas till person med hemvist iannan avtalsslutande stat, dock att skatten inte får överstiga avutdelningens bruttobelopp. En nyhet i förhållande till tidigare nordiska avtalär att utdelning som utbetalas till ett bolag i annan avtalsslutande som ägerminst av det utbetalande bolagets kapital skall vara undantagenfrån beskattning i källstaten. får dock belägga utdelning från bolagmed hemvist där med en skatt som uppgår till högst av utdelningensbruttobelopp. Att utdelning skall vara undantagen från beskattning i källstatensammanhänger bl.a. med att med verkan fr. o. m. 1990 inför ett systemmed gottgörelse till utdelningsmottagare för den bolagsskatt som erlagts av utdelandebolag (avoir fiscal). Endast i oinskränkt skattskyldiga kommer attkunna få sådan gottgörelse. Ävenom bolag som innehar av det utdelande bolagets kapital enligt huvudregeln således skall vara befriad från skatt på utdel ningen i källstaten äger dock och i enlighet med bestämmel serna i punkterna 4 och 5, så länge de medger bolag avdrag för utdelad vinst, beskatta sådan utdelning med högst av utdelningens bruttobelopp. Den i art. 10 punkt 7 intagna definitionen av uttrycket "utdelning" har på norsk begäran ändrats så att "samt inkomst avandra andelar i bolagsamt annan inkomst från bolag".Ändringen sammanhänger med bestämmelser i intern norsk rätt enligt vilka vissa ersättningar som ett bolag utbetalar betraktas som utdelning oavsett om mottagaren äger andelar i bolaget eller inte. De i art. 10 punkt 8 femte stycket uppställda alternativa villkoren för skattefrihet hos det mottagande bolaget för utdelning som erhållits från ett danskt bolag och som det bolaget i sin tur erhållit från tredje stat har också gjorts tillämpliga på utdelning som mottas från färöiska bolag. Vidare har i art. 10 punkt 8 gjorts vissa ändringar beträffande de krav som uppställs för att utdelning som uppbärs av bolag med hemvist i resp. skall vara undantagen från beskattning i resp. stat. Enligt punkt 8 fjärde stycket gäller därvid för svenskt vidkommande att utdelning från bolag i annan 46 avtalsslutande stat tillbolag med hemvist i är undantagen från Prop. 1989/90:33 svensk skatt omutdelningen enligt svensk skattelag [jfr 7§ 8 mom.lagen (1947:576) om statliginkomstskatt] skulle ha varit undantagen från svensk skatt om båda bolagenvarit svenska. Vidare krävs antingen att den vinst av vilken utdelningenbetalas underkastats allmän inkomstskatt för bolag i den andra avtalsslutandestaten eller i någon annan stat eller att den utdelning som betalas av ettbolag i annan avtalsslutande stat uteslutande eller så gott som uteslutandeutgörs av utdelning vilken bolaget under det aktuella eller tidigare årmottagit på aktier eller andelar som bolaget innehar i ett bolag med hemvist itredje stat, och vilken skulle ha varit undantagen från svensk skatt om deaktier eller andelar på vilken utdelningen betalas hade innehafts direkt avbolaget med hemvist i . Det sistnämnda villkoret som således tar siktepå utdelning som ursprungligen härrör från tredje stat kan, som jag tidigareframhållit i prop. 1983/84:19 (s. 145), inte anses vara uppfyllt i de fall dåSverige inte har något dubbelbeskattningsavtal med denna tredje stat. Fråganom skattefrihet skall nämligen kunna avgöras av beskattningsmyndighet genom endirekt tillämpning av dubbelbeskattningsavtal med det land i vilket det bolag sombetalar utdelningen till har hemvist eller med stöd av regler i annatdubbelbeskattningsavtal. En annan tolkning skulle innebära krav på prövning aven hypotetisk ansökan om dispens, något som får anses vara uteslutet. Villkoretatt den vinst av vilken utdelningen betalas skall ha underkastats allmäninkomstskatt innebär att bolaget skall vara skyldigt att erlägga den normalainkomstskatten för bolag i staten i fråga. Har vissa slags bolag, eller bolagsom bedriver viss aktivitet, att i stället för den gängse inkomstskattenerlägga en speciell skatt eller skatt beräknad enligt andra regler än de somgäller för andra bolag kan villkoret inte anses uppfyllt om den ifrågavarandevinsten av detta skäl underkastats en skatt som är avsevärt lägre än den skattsom andra bolag i samma stat med motsvarande vinster haft att eriägga.Villkoret kan inte heller anses uppfyllt om den vinst av vilken utdelningenbetalas består av realisationsvinst och skatt inte utgått på grund avinnehavets längd eller att realisationsvinst överhuvudtaget inte beskattas.Vidare har i art. 10 punkt 11 tillkommit en bestämmelse (punkt 11 b) avseendevad som på avses med uttrycket "personsammanslutning" ochden i punkt 11 c intagna hänvisningen ändrats till att avse nu gällande internfinsk lagstiftning. Avslutningsvis har med hänsyn till de förslag somutredningen om reformerad företagsbeskattning lämnat i betänkandet Reformeradföretagsbeskattning (SOU 1989:34) ett tillägg gjorts i punkt 11 f av innebördatt handelsbolag, kommanditbolag och enkla bolag i inte skall ansesutgöra en personsammanslutning om de kommer att beskattas somsjälvständiga skattesubjekt. Den i gällande avtal intagna bestämmelsen (punkt VI iprotokollet) som medger möjlighet att under vissa omständigheter ta upp fråganom att införa en rätt att ta ut en begränsad källskatt på industriell royaltyhar tagits bort. Reglernaom beskattning av ränta återfinns i art. 11. I konsekvens med den ändrade definitionen av uttrycket "utdelning" har den i art. 11punkt 3 intagna definitionen av uttrycket "ränta" också ändrats varvidorden 47 "och antingen denmedför rätt till andel i gäldenärens vinst eller inte" Prop.1989/90:33 uteslutits ur punktens första mening. 12 finns regler om beskattning av royalty.