prop · GD0377 · 1989-12-31 00:00:00 — Delegationentillslyrker utredningens förslag om den föreslagna samordningen medfastighetsköpet. Instämmeri Näringslivets Byggnadsddegalions yttrande. Avde statistiska uppgifterna i utredningen framgår all byggandet på ofri gmnd haren relativt stor omfattning i landet. De formella skillnader som finns mellan hävningsreglemai köplagen och motsvarande bestämmelser i jordabalken får särskilt ingripandebetydelse när det är fråga om överlåtelse av fasligheter eller byggnader. Det lordeinte finnas några sakliga skäl alt skilja mellan byggnad som utgör fast egendomoch byggnad som utgör lös egendom då fråga är om ett faktiskt fel i byggnaden.Styrelsen delar därför utredningens uppfattning atl goda skäl talar för attlåta felreglerna i jordabalken gäfia också när del är fråga om byggnad på ofri gmnd. Stockholmskommun (kommunstyrelsen): Närdet gäller frågan om köp av byggnad på ofri gmnd anser de vara väl motiveratatt del gäller samma regler för köp av alla slags byggnader och icke görs någonåtskillda mellan sådana som står på egen gmnd och sådana som står på annansmark. kommer detta förmodligen att stärka konsumentens ställning vidköp av t. ex. fritidshus som står på mark som upplåtits med bostadsarrende. Denföreslagna lösningen torde därtill för människor i allmänhet vara den mestnaturliga. Delär angeläget att, i de avseenden som berörs i betänkandet, samma regler gäller beträffande försäljning av hus på ofri gmnd som för hus som utgör fast egendom. Sverigesadvokatsamfund: Prop. Advokatsamfundettillstyrker lagförslaget med de reservationer och förslag bilaga 9 tillytterligare utredning, som följer av remissyttrande1988-03-04 över småhusköpsutredningens delbetänkande "Fel ifastighet" (SOU 1987:30). Instämmeri Näringslivets byggnadsddegalions yttrande. Utredningenföreslår all köp av byggnad på ofri gmnd skall omfattas av jordabalkensfelregler. Förbundet har ingenting att invända mot gmndtankama i förslaget. Enförnyad analys av förslagets för- och nackdelar lorde dock krävas mot bakgmndav reglerna i den kommande nya köplagen. Villaägareförbundetser positivt på att jordabalkens felregler görs tillämpliga även vid köp avbyggnad på ofri gmnd. Även om lagändringen i vissa fall kan medföraförsämringar för köpare och säljare exempelvis genom att reglerna om hävningoch preskription är något olika utformade i köplagen och i jordabalken måstedet rent allmänt framstå som logiskt och praktiskt om samma regelsystem gällerför försäljning av byggnad på ofri gmnd och byggnad som är fastighetstillbehör.Särskilt gäller detta reglerna om fel i fastighet. För att undvika rättsföriuster,exempelvis p.g.a. ändrade möjligheter att häva ett köp, är del dock nödvändigtalt regeländringen föregås av eflFektiv information. Villaägareförbundetdelar vidare utredningens bedömning att det inte finns anledning att införakrav på skriftlig form beträffande överlåtelse av byggnad på ofri gmnd.Bedömningen kan dock komma att bli den motsatta, om etl nytt registersystem beträflFandepanträtt i registrerad nyttjanderätt skulle införas . Skriftligform dier ej? Bankföreningenvill till att börja med något beröra frågan om det bör uppställas krav på skriftlig form vid överlåtelse av byggnad på ofri gmnd. Utredningen har själv diskuterat detta spörsmål och kommit fram till att etl sådan krav inte bör införas. delar utredningens upp fattning all kravet på skriftlig form i dessa fall inte gör sig lika starkt gällande som vid överlåtelse av fast egendom. Saken skulle däremot kom ma i ett annat läge om det infördes etl lagtekniskt system som möjliggör panträtt i byggnad på annans fastighet, exempelvis i den form som före- 199 slogsav byggnadspanlutredningen i betänkandet (SOU 1984:22) Panträtt i Prop.1989/90:77 registrerad nyttjanderätt. har, såväl i sillremissyttrande Bilaga 9 över byggnadspantutredningens betänkande som i särskildskrivelse till understmkit det angelägnai att byggnadspantutredningens förslag genomförs. Angelägenhetsgraden kan intesägas ha blivit lägre under de år som har förflutit sedan skrivelsen gavs in tifidepartementet. Idet remitterade betänkandet anför småhusköpsutredningen följande treomständigheter, vilka enligt urtedningens mening talar emot ett absolutformkrav: 1. Ur principiell synvinkel är del en fördel om parterna själva kanfå avgöra formen för avtalet; 2. Det övervägande antalet överiåtelser skerskriftligen trots att del inte finns någon uttrycklig regel om detta; 3. Ettkrav på skriftlig överlåtelse skulle kunna slå onödigt hårt mot någonderaparten. Av dessa argument saknar enligt bankföreningens mening i vart fall detvå första bärkraft. Det kan väl till och med ifrågasättas om inte denomständigheten atl merparten av överlåtelserna sker i skriftlig formi sig utgör ett argument för att detta skall bli ett obligatoriskt förfarande.Också flera andra omständigheter i första hand då den likhet som i övrigtföreligger mellan förevarande typ av avtal och de renodlade fastighetsköpen talar för ett skriftligt formkrav också vid avtal om överlåtelse av byggnad påofri gmnd. Dessutom bidrar den skriftliga formen till att tvister omköpevillkoren i väsentlig mån förebyggs. anser därför imotsats till utredningen all krav på skriftlig form skall införas ocksåbeträffande köp av byggnad på ofri gmnd. Feli byggnad på ofri grund Bankföreningentillstyrker utrednirtgens förslag atl jordabalkens felregler skall gälla ocksånär det är fråga om köp av byggnad på ofri grund. Närdet gäller frågan om köp av byggnad på ofri grund angavs i direktiven attutredningen skulle söka utröna huruvida inte reglerna beträflFande faslighetsom utgör lös egendom och vilka regleras enligt köplagens regler skulle kunnabringas till bättre överensstämmelse med reglerna i jordabalken avseendefaslighet som kategoriseras som fast egendom, och då i synnerhet reglernaavseende köp av faslighet. Här kan särskilt knepiga situationer uppstå dågränsdragningen mellan vad som är fast egendom och inte är svåratt göra och kanske framför allt svår all förklara för och förslå av någon ulanjuridiska kunskaper. Dettai synnerhet när för överlåtelse av ell annal näraliggande institut tomträttmed tillhörande byggnad reglerna enligt JB är tillämpliga. Någraav de svårmotiverade skillnader som särskilt framhållits är: fel i godset, i synnerhet då bl.a. felreglerna i JB ställer högre krav på en köpare än vad köplagens regler gör, innebärande att köpare av byggnad 200 påofri gmnd kommer lindrigare undan avseende undersökningsplikten än Prop.1989/90:77 enköpare av fast egendom, samt att en köpare av en byggnad på ofri grund Bilaga 9 på sig att göra felet gällande under del atl en köpare av byggnad påfri gmnd bara har etl år på sig att väcka talan vid domstol. Det ter sig, enligtSparbanksföreningen som svårmotiverat och orättvist att i detta avseendegöra skillnad mellan fastighet som utgör fast egendom och sådan somär lös egendom. Vidare är det inteckningssyslem som gäller för såväl fast egendom som tomträttinte tillämpligt på byggnad på ofri gmnd. Detta trots att finansieringsbehovetmånga gånger är minsl lika stort vid dessa köp som vid köp av tomträtt ellerbyggnad på fri grund. Detframstår således som synnerligen logiskt för att manförsöker skapa en enhetlighet avseende reglerna för dessa två egendomsslag. Förslagetsom utredningen presenterar innebär att reglerna i 4 kap. 11, 12,18 och 19 §§jordabalken tillämpas också när det gäller köp av byggnad på ofri grund. skall de nya reglerna komma att tillämpas vid köp saml vid byte. Iutredningen diskuteras också om de formkrav som JB ställer upp för överlåtelseav fast egendom också skulle gälla vid överlåtelse av byggnad på ofri grund,men man har valt att avstå från ett dylikt förslag. Ellkrav på skriftlighet skulle dock, anser , kunna bana väg förmöjligheten att få en nyttjanderätt registrerad och därmed pantsatt och på såsätt möjliggöra belåning på samma sätt som gäller för fast egendom.Sparbanksföreningen anser det mycket önskvärt om ett nytt registersystem(panträtt i registrerad nyttjanderätt) omfattande nyttjanderätten ochbyggnaden genomfördes i enlighet med byggnadspantutredningens förslag.En sådan utveckling vore dessutom logisk på många sätt inte minst sett urköparens/kundens synvinkel. Det kan vara svårt alt motiveraför en kund varför det går att pantsätta och därmed enkelt belåna en fastighetsom utgör fast egendom men inte en fastighet, som utåt sett är helt jämförbar,men utgör byggnad på ofri grund. Ettkrav på skrifllighet skulle dessutom, enligt menandeinnebära all köpare och säljare "tvingades" tänka igenom och"sätta på pränt" villkoren för en dylik överlåtelse, något som medstörsta sannolikhet skulle leda till ett minskat antal tvister i denna fråga. Sparbanksföreningenbeklagar således att utredningen inte också här sökt utjämna olikheten iregelsystemet. Vår förhoppning är dock att man inte stannar här utan att frågangörs till förmån för fortsatt diskussion. Sparbanksföreningentillstyrker således förslaget på denna punkt men hoppas atl man ser övermöjligheten att eftersträva ytterligare identitet i regelverken avseende de tvåegendomsslagen och då främst avseende frågorna om formkrav för överlåtelse avbyggnad på ofri grund och möjlighet till införande av ett registersystem. 14 1989/90. (): Prop. Utgångspunktenär att byggnad på ofri gmnd är lös egendom, vilket Bilaga 9 innebär t.ex.att reglerna i jordabalken inte är tillämpliga på överlåtelser av sådanaobjekt. Här gäller således köplagen, som dock är mindre väl anpassad för dettaändamål. Detta faktum har också ställts på sin spets i ett antal avgöranden ipraxis . BeträflFandeett eventuellt formkrav diskuterar utredningen värdet av en regel somföreskriver skriftlig form. Utredningens slutsats i detta avseende är att ingaskäl framkommit som är av sådan betydelse att det motiverat atl införa ettsådant krav. SFF instämmer häri. Del är naturligtvis av betydelse ur kreditgivarsynpunklall överlåtelser kläs i skriftlig form. Detta behöver dock inte mednödvändighet medföra ett lagstadgat krav på skriftlig form. I de fall enkreditgivare anser sig behöva etl skriftligt överlåtelseavtal, där sådant inteföreligger, torde denne utan större ansträngningar kunna medverka till alt ettsådant upprättas. Utredningenföreslår vidare att köplagen kompletteras med en bestämmelse, så attfelreglerna i jordabalken görs tillämpliga på köp av byggnad på ofri gmnd. också ullalar, saknas del enligt SFF:s mening skäl att behandlabyggnad som är fast respektive lös egendom enligt olika system. Praktiskt settär det ingen skillnad mellan dessa två former, utan en enhetlig reglering äratt föredra. SFF tillstyrker således den föreslagna bestämmelsen. RiksförbundetVi i småhus: Efteratl ha tagit del av SOU 1988:66 önskar vårt förbund framföra följandesynpunkter beträflFande upplåtelse genom nyttjanderätt och arrendeavtal. Dessaupplåtelseformer för byggnad/hus för boende har ej i likhet med tomträttsavtalskyddad besittningsrätt enligt lag. Medtanke på del stora antal småhusboende (enl. uppgift 155000) som finns på ofri grund/arrendelomtermed sommarstugor är del önskvärt alt deras besittningsskydd förstärkes i likhetmed vad som framgår av toml-rällslagen. Byggnadersom innehafts 5, IO år eller mer befintliga på ofri gmnd borde vara föremål föratt ha besittningsskydd och därmed viss värdebeständighet för den som inneharboendet, gentemot markägare dvs. kommun, stiftelse eller bolag. Förden som praktiskt arbetar med överlåtelse av såväl fast egendom som lös egendom av nu berört slag, uppkommer stora svårigheter på grund av det nuvarande rättslägel. Utredningens förslag överensstämmer med en uppfattning som finns hos allmänheten beträflFande byggnad på ofri gmnd och får därför anses vara en ändring som bringar lagen i överensstämmelse med den allmänna uppfattningen. Vi tillstyrker därför utredningens för- 202 fattningsförslag.ParalleUt med småhusköpsutredningens förslag föreligger Prop. ävenförslag till lagstiftning på konsumentskyddsområdet, som utbetalts Bilaga 9 inomjustitiedepartementet och som varit föremål för överläggningar den Enligt vad som framförts är det tänkt att bl. avsesall överflyttas till en ny konsumenttjänstlag och med vissa undanlag. Detär därför av mycket stor vikt att gränsdragningsproblematiken mellan jordabalkens regelkomplexoch konsumentköplag respektive konsument- Idetta sammanhang kan också påpekas att skillnaderna i reglema mellanöverlåtelse av bostad i bostadsrättsform och direkt äganderätt behöverharmoniseras. Detta gäller särskilt reglerna vid fel i den överlåtna egendomen.Den nuvarande situationen har i praktisk verksamhet besvärande konsekvenser ochär dessutom svårförståelig för allmänheten. Del är vår uppfattning attenhetliga felregler efter mönster av JB bör införas även för bostadsrätter ochandelar i ekonomisk förening. Sverigesaktiva fastighetsmäklares riksförbund: Förbundethar inget atl invända mot de föreslagna ändringama. Vivälkomnar att om fel i faslighet görs tillämpliga även vid köp avbyggnad på ofri grund. Enligt vår erfarenhet är de för oss uppenbarade felenvisserligen inte särskilt frekventa, men inte desto mindre är gällanderegelverk på området inte tillfyllest och den skillnad som gäller gentemot fastegendom inte allt för lätt atl förklara för framförallt köparen/lekmannen. Dennormala upplåtelseformen för odlingslotter, koloniträdgårdar och fritidsbyar ärall en lokal förening, ansluten till förbundet, arrenderar mark vanligtvis avkommunerna för vidareupplåtdse till resp. nylljare. Rätten att överlåtaarrenderätten jämte befintliga anläggningar regleras ofta i vart fall inom destörre kommunerna via en hembudsskyldighet gentemot den lokala föreningen,som därmed inträder som köpare resp. säljare av de befintliga anläggningarna,varvid byggnaden av naturliga skäl äger störst betydelse. Detta hembudssystemhar växt fram i syfte att uppnå en priskontroll för att på så vis hindra renamarkspekulationer och därmed kunna säkra kolonilrädgårdsrördsens gmndläggandevärden. konstaterar är omfattningen av byggnader på ofri gmnd relativt stor inom vårt land. 1 hög grad har detta sin gmnd i den tidigt uppväxande koloniträdgårdsrörelsen och därtill hörande fritidsbe byggelse. Detta förhållande innebär jämväl all omsättningen av sådana byggnader är betydande. Utvecklingen har även givit vid handen att bygg naderna allt oftare motsvarar ett icke obetydligt ekonomiskt värde. Ett klart och väl beprövat regelsystem bör därför eftersträvas. Fel i faslighet lorde varaen av de vanligaste tvistefrågoma i våra Prop. 1989/90:77 domstolar. avpraxis är därmed mycket rik inom alla kategorier av Bilaga 9 problemområden.Vid motsvarande fel i byggnader på ofri gmnd skall köplagens regler om"fel i godset" tillämpas. Emedan de faktiska fel och rådighetsfd somkan drabba en byggnad är desamma oavsett ägande eller nyttjande av marken, ärdet natuiligt att se till avgöranden inom felansvaret för fast egendom. Närgränsdragningsproblemen satts på sin spels har domstolarna av naturliga skälsökt sammanjämka de olika regelsystemen för all på det viset finna etl riittvistoch för gemene man förståeligt resultat. Syftet är väl så gott men samtidigtmåste med skärpa framhållas att det är oacceptabeh att ej kunna ange vilkabestämmelser som kommer att tillämpas vid resp. prövningstiillfälle. Någotegentligt bärande skäl varför man skall skilja mellan byggnad som utgör fastegendom och byggnad som utgör lös egendom då frågan är om faktiska eller rådighetsfdfinns inte enligt förbundets mening. Tvärtom finns såsom ovan redovisats fleragoda skäl att tillse att vi erhåller ett enhetligt regelsystem. Framhållas börsärskilt det tillfredsställande i att den myckel vidsträcktaundersökningsplikten även kommer att gälla faktiska fel i byggnader på ofri gmnd.Syftet är ju trots allt att finna ev. fel före det köpet görs upp. Blirsystemet dessutom, såsom föreslagits, att köparen skall kunna ersättaundersökningsplikten med ett besiktningsutlåtande, skulle olika regelsysteminnebära en alltför stor skillnad. Vid en anpassning till de regler som gällerför fast egendom ges även ramarna för när möjligheten till ansvarsfriskrivningkan användas. Detta att jämföra med den mer obestämda rätten att sälja lösegendom i befintligt skick. Förbundet ser ej heller något negativt i enanpassning till för fast egendom gällande regler om hävning och preskription.Med beaktande av utredningens tidigare förslag synes dessutom skillnaden beträflFandepreskriptionstiden enbart röra sig kontra . delar förbundet åsikten att det saknas skäl införa ett skriftlighetskravvid överiåtelse av byggnad på ofri gmnd. Flertalet inser trots allt fördelenmed skriftligt avtal, varför del i de allra flesta fall finns särskilda skälnär parterna väljer en muntlig form. Införs en möjlighet till pantsättning avbyggnad på ofri gmnd förändras naturligtvis denna bedömning. i alla delar utredningens förslag till regler vid köp avbyggnad på ofri gmnd. Lag omändring i jordabalken; Härigenomföreskrivs i fråga om jordabalken' dels att 4 kap. 11 - 13, 15, 19 och 27 §§skall ha följande lydelse, dels att i balken skall införas fyra nya paragrafer,4 kap. 19 a19 d §§, av följande lydelse. Prop.1989/90:77 Bilaga 10 Säljaren står faranför att fasligheten av våda skadas eller försämras medan den är isäljarens besittning. Faran ligger dock på köparen, om fastigheten ej tillträttstill följd av dröjsmål på köparens sida. Har fastigheten skadatseller försämrats på gmnd av händelse för vilken säljaren står faran, får köparengöra avdrag på köpeskillingen eller, om ej skadan är av ringa betydelse, hävaköpet. Väckes ej talan om hävning från det tillträde skedde, ärrätten lill sådan talan föriorad. Har fastigheten skadatseller försämrats på gmnd av händelse för vilken säljaren står faran, får köparengöra avdrag på köpeskillingen eller, om skadan är av väsentlig betydelse, hävaköpet. Väckes ej talan om hävning från det tillträde skedde, ärrätlen lill sådan talan förlorad. Har fastigheten efterköpet skadats eller försämrats genom säljarens vanvård eller vållande, får köparengöra avdrag på köpeskillingen eller häva köpet. Han har dessutom rätt tillersättning för skada. Om skadan är av ringa betydelse, får köpet hävas endastom sädaren JÖrfarit svikligt. Väckesej talan om hävning från det tillträdet skedde, är rätten tillsådan talan förlorad, om ej säljaren förfarit svikligt. Har fastigheten efterköpet skadats eller försämrats genom säljarens vanvård eller vållande, får köparengöra avdrag på köpeskillingen eller, om skadan är av väsentlig betydelse, hävaköpet. Han har dessutom rätt lill ersättning för 'jka-da. Väckesej talan om hävning från det tillträdet skedde, är rätten tillsådan talan förlorad, om ej säljaren handlat grovt vårdslöst eller i strid mottro och heder. Underlåter säljaren utanskäl att avträda fastigheten i rätt tid, skall han ersätta köparen dennesskada. Köparen får även häva köpet, om ej dröjsmålet är av ringa betydelse. Underlåter säljarenulan skäl att avträda fastigheten i rätt tid, skall han ersätta köparen dennesskada. Köparen får även häva köpet, om dröjsmålet är av väsentlig betydelse. Balken omtryckt 1971:1209. 1989/90:77 Bilaga 10 Kan köparen i annatfall än som avses i 14 § icke erhålla lagfart, har han rätt att häva köpet ochfå ersättning för skada, om ej hindret mot lagfart beror av köparen eller varkänt för honom när köpet slöts. Om skadan är av ringa betydebe, får köpet hävasendast om säljaren förfarit svikligt. Väckesej talan om hävning från den dag då liden för sökande av lagfart utgickeller, om lagfart då var sökt, den dag då slutligt beslut i lagfartsärendetvann laga krafl, är rätten till sådan talan förlorad, om ej säljaren förfarit svikligt. Kan köparen i annatfall än som avses i 14 § icke erhålla lagfart, har han rätt att häva köpet ochfå ersättning för skada, om ej hindret mot lagfart beror av köparen eller varkänt för honom när köpet slöts. Köpet får dock hävas endast om skadan är avväsentlig betydelse. Väckesej talan om hävning från den dag då tiden för sökande av lagfartutgick eller, om lagfart då var sökt, den dag då slutligt beslut i lagfartsärendelvann laga krafl, är rätten till sådan talan förlorad, om ej säljaren handlatgrovt vårdslöst eller i strid mot tro och heder. Avviker fastighetenfrån vad som kan anses utfäst eller från vad som köparen eljest, utan att fallsom avses i 1618 §§föreligger, med hänsyn tdl omständigheterna haft anledningräkna med vid köpet, äger 12 § motsvarande tillämpning. Ersättning för skadaskall dock utgå endast om avvikelsen avser egenskap som kan anses utföst ellersäljaren förfarit svikligt. Omfastigheten avviker från vad somyär anses utfäst, tillämpas 12 §. Vadsom sägs i 12 § tillämpas även om fastigheten avviker från vad köparen medhänsyn lill omständigheterna får anses ha haft anledning att räkna med vidköpet. I sådana fall är dock säljaren skyldig att ersätta skada endast om feleteller förlusten beror på försummelse på hans sida. Som fel enligt andrastycket får inte åberopas en avvikelse som köparen borde ha upptäckt vid en sådanundersökning av fastigheten som påkallats med hänsyn till den aktuellafastighetens skick, den normala beskaffenheten hos jämförliga fastigheter samtomständighetema vid köpet. Köparen får inteåberopa alt fastigheten är felaktig enligt 11, 12 och 17I9§§, om han intelämnar säljaren meddelande om felet inom skälig tid efter det all han märkteller borde ha märkt felet (reklamation). Reklamerarköparen inte från det att han har tillträtt Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. r i. r- , L Bilaga 10 Jorlorar han ratten atl åberopa fel som avses i 11, 12 och 19§§, såvida inte annat följer aven garanti eller liknande uljastelse. Om köpet gäller en fastighet som ärbebyggd med ell en- eller Ivåbostadshus och om en näringsidkare tidigare i sinyrkesmässiga verksamhet har såh fastigheten tid en konsument eller heh ellerdelvis uppfört huset ål en konsument huvudsakligen för enskilt ändamål, fårreklamation dock ske efter det att näringsidkaren avträdde fastigheteneller uppdraget avslutades. Om köparen är en konsument som huvudsakligen för enskilt ändamål harköpt en fastighet av en näringsidkare i dennes yrkesmässiga verksamhet, fårreklamation ulan hinder av andra stycket ske efter det atl köparenhar tillträtt fastigheten. Har köparen avsänt ett meddelande som anges i första stycket på etländamålsenligt sätt, får meddelandet åberopas även om del försenas,förvanskas eller inte kommer fram. Utan hinder av 19 a §Jår köparen åberopa all fasligheten är felaktig,om sädaren har handlat grovt vårdslöst eller i strid mot tro och heder. Ett avdrag på köpeskdiingen skall beräknas så att förhållandet medandet nedsatta och del avtalsenliga prisei svarar mot förhållandel vid tidpunktenför tillträdel mellan fastighetens värde i felaktigt och i avtalsenligtskick. Ennäringsidkare som i sin yrkes mässiga verksamhet sålt en Jastig het till en konsument huvudsakligen för enskih ändamål får inte mot konsumenten åberopa ett köpevid- kor som i jämförelse med bestäm melserna i 11 19 c §§ är tdl näck- 207 Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Prop. Första stycket gäder inte om konsumenten tillförsäkras ell sådantgaranti-, försäkrings- och avtalsskydd som ställs som villkor för statligbostadsfinansiering. 27§ Har köparen erhållit inteckning eller upplåtit panträtt i fastigheten, fårhan häva köpet endast när han erlagt så mycket av köpeskillingen att säljarenkan innehålla belopp som svarar mot vad som kan komma at utgå ur fastigheten pågrund av inteckningen eller panlsältningen. Om vad som köparen eriagt avköpeskillingen ej förslår, får han häva köpet endast om han betalar skillnaden.Avser inteckningen även fastighet som icke ingick i köpet, får köparen hävaköpet endast om han dessutom ombesörjt, all det gemensamma ansvaret upplösts.