prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Ett annatbemyndigande finns i 58 8 första stycket ML vars andra mening innehåller atttullagen gäller i fråga om mervärdeskatt om inte regeringen förordnar annat.Lika med lagrådet anser jag att bemyndigandet bör och kan utgå. I 76 a och76 b SS ML finns bestämmelser som bemyndigar regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att medge återbetalning av mervärdeskatt i vissa fall.Lagrådet framför att bestämmelserna synes vara bemyndiganden endast tillformen och att de bör omformuleras så att i lagtexten anges de materiellaförutsättningarna för återbetalning, beslutsmyndighet och besvärsväg. Jag delarlagrådets bedömning. De materiella bestämmelserna i den förordning till vilken76 a 8 hänvisar - förordningen (1972:833) om återbetalning av mervärdeskatt ivissa fall - är dock av omfattande karaktär och låter sig inte med lätthetinföras i ML. Vidare har vissa av bestämmelserna blivit något omoderna och bördärför omarbetas. Jag lämnar därför inte i detta sammanhang något förslag tilländring av 76a 8. Frågan får behandlas i den tekniska översynen av ML. Däremotbör innehållet i den med stöd av 76 b S utfärdade förordningen inarbetas i ML. 2.8.1 Undantag från skatteplikt för kassettidningar Mittförslag: Frän skatteplikt undantas sådana kassettidningar som är att jämställamed allmän nyhetstidning eller sådan periodisk publikation som är undantagenfrån skatteplikt. Skälen förmitt förslag: Enligt mitt förslag undantas också fortsättningsvis frånskatteplikt allmän nyhetstidning samt under vissa förutsättningar periodiskamedlemsblad och personaltidningar samt annan periodisk publikation som framstårsom organ för sammanslutning som har dll huvudsakligt syfte att verka förreligiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt ellerförsvarsfrämjande ändamål eller att företräda handikappade eller arbetshindrademedlemman Bestämmelserna har i praxis tolkats så att undantaget frånskatteplikt endast omfattar sädana alster som framställs genom tryck ellertryckliknande förfarande. Kassettidningar, dvs. en för synskadade avseddversion av en skattefri publikation och som sprids i form av-kassettband ellerupptagning har inte omfattats av undantaget. Dessaförhållanden är otillfredsställande. Undantagen från skatteplikt för allmän nyhetstidningoch för vissa särskilda periodiska publikationer bör därför gälla även dessapublikationer i form av kassettidningar Undantaget bör dock inte vara begränsattill sådana kassettidningar som har en förlaga som är undantagen från skatteplikt och som utgör versionerav denna. 1989/90:111 sådana kassetttidningar som inte har sådanförlaga men sotn till sitt innehåll och med hänsyn till formerna förtillhandahållandet är att jämställa med frän skatteplikt undantagnapublikationer bör omfattas av undantaget. Mitt förslag: Tjänst som avser gravöppning ellergravskötsel undantas frän skatteplikt när tjänsten tillhandahälls av huvudmanför allmän begravningsplats. Skälen för mitt förslag: Frågan om skattskyldighet förkyrkogärdsförvalt-ning har tidigare behandlats i mervärdeskatteutredningensbetänkande (SÖU 1987:45) Översyn av mervärdeskatten del XI s. 111 ff. uttalade i anvisningar (RSN1969.65.10) följande i fråga om tjänster som avser gravan Gravöppningsamt plantering, sådd, gräsklippning och annat som utförs förgravplatsinnehavares räkning är att hänföra till skatteplikdg tjänsteprestationavseende mark. Sädan tjänst medför skattskyldighet enligt MF.Beskattningsvärdet utgör av vederlaget. Vad nu sagts gäller även omtjänsteprestationen utförs av kyrkogärdsförvaltning eller motsvarandemyndighet. I uttalandet avsedda tjänster tillhandahålls regelmässigtav huvudmännen för de allmänna begravningsplatserna och flertalet avförvaltningarna synes ha registrerats som skattskyldiga. I åtskilliga fall hardock beskattningsmyndigheterna avstått frän registrering eftersomverksamheterna med hänsyn till den prissättning som tillämpas inte har bedömtssom yrkesmässiga. I landetfinns över 3000 allmänna begravningsplatsenEnligt 2 8 gravrätts-lagen(1963:537) åligger det församling, eller om regeringen för särskilt fall såförordnat, borgerlig kommun att hålla allmän begravningsplats. Enligt 9 8 andrastycket samma lag får gravöppning endast ske genom upplätarens försorg. Någrasärskilda bestämmelser om skyldighet för kyrkogårdsförvaltningar atttillhandahålla gravskötsel finns inte. Flertalet förvaltningar har dock åtagitsig gravskötsel i betydande omfattning och vanligen genom mycket långfristigaåtaganden. Intäkterhos den som förvaltar allmän begravningsplats och som avser ersättning förgravöppning eller gravskötsel medför inte skattskyldighet enligt KL. Denåterstående grunden för att verksamheten skall räknas som yrkesmässig ärdärför att den skall anses bedriven under rörelseliknande former. Det börinte vara i överensstämmelse med grunderna för ML att verksam het i vilkenhuvudman för allmän begravningsplats utför gravöppning skall medföraskattskyldighet. I lagrädsremissen har därför föreslagits att omsättning avtjänst som avser gravöppning eller gravskötsel under vissa förutsättningarinte skall räknas som yrkesmässig verksamhet. Lagrådet har anfört attifrågavarande tjänster är att betrakta som yrkesmässiga och att i den mån ettundantag på denna punkt är behövligt detta bör ske i form av ett undantag fränskatteplikt. Jag ansluter mig till lagrädets uppfattning i denna del ochföreslär därför att tjänst avseende gravöppning och gravskötsel undantas frånskatteplikt när tjänsten tillhandahälls av huvudmannen för allmän begravningsplats. 2.8.3 Uttagsbeskattning av serveringstjänster Mitt förslag: Uttagsbeskattningen för serveringstjänsterutvidgas till att ocksä omfatta subventionerad kost som tillhandahälls i annatän serveringsrörelse. Skälen för mitt förslag: 1 samband med attreduceringsreglerna för serveringstjänster upphävdes ,slopades ocksä de särskilda reglerna om begränsning av yrkesmässigheten förpersonalserveringan ML:s allmänna bestämmelser om skattskyldighet gäller nu försådan verksamhet. Skälet till denna ändring var en önskan att inte ytterligareförändra konkurrenssituationen mellan fristående serveringar ochpersonalrestauranger då reduceringsreglerna för serveringstjänster slopades. Uttagsbeskattning av tjänster som tillhandahålls av enskattskyldig för egen eller annans räkning utan vederlag eller mot ett vederlagsom understiger det allmänna saluvärdet, kan enligt gällande bestämmelserendast ske om tjänsten även på annat sätt yrkesmässigt omsätts i verksamheten.Det innebär att uttagsbeskattning för en arbetsgivares tillhandahållande av subventioneradkost endast kan ske när tillhandahållandet sker i serveringsrörelse. Dettaförhållande medför att den konkurrensutjämning mellan fristående serveringaroch personalrestauranger som åsyftats inte helt uppnäs. Av detta skäl bör uttagsbeskattning ske beträffandeserveringtjänster som en skattskyldig tillhandahåller för egen eller annansräkning även om tjänsten inte på annat sätt omsätts i verksamheten.Uttagsbeskattningen bör ske efter samma beräkningsgrunder som tillämpas viduttagsbeskattning av fri kost i serveringsrörelsen Mittförslag: De föreslagna ändringarna bör träda i kraft . De nyareglerna om statliga myndigheters kompensation för mervärdeskatten bör dockträda i kraft först . Beslut somregeringen meddelat med stöd av olika bemyndiganden i ML skall inte gälla efterutgången av 1990. Sådana beslut som meddelats i fråga om yrkesmässighet förstatlig verksamhet bör dock gälla t.o.m utgången av juni månad 1991. För attförhindra vissa typer av skatteplaneringstransaktioner föreslåsövergångsbestämmelser som innebär att avdrag inte medges för förvärv eller hyraav vara om den skattskyldige enligt äldre bestämmelser skulle ha saknat rätttill avdrag och har ägt varan före ikraftträdandet. Avdragsrättenför kommun enligt föreslagna 18 a 8 andra stycket ML omfattar intemervärdeskatt som belöper på vara som levererats till kommunen föreikraftträdandet, om förvärvet sker i verksamhet som inte medförskattskyldighet. Motsvarande gäller vid hyra av vara. Prop,1989/90:111 Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med mitt.Kommittén har dock inte lämnat förslag till särskilda ikraftträdandereglersåvitt gäller de statliga myndigheterna eller kommunerna. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser harföreslagit att nytillkommande skattskyldiga bör ges möjlighet att helt ellerdelvis göra avdrag för mervärdeskatt som belöper på investeringar som gjortsföre ikraftträdandet. Sådana synpunkter har anförts av bl.a. RSV, ,, Byggetttreprenö-rerna, LRF, Svenska kotnmutiförbundei. Skälen för mitt förslag: Kommittén har redovisat tväsituationer där problem övergångsvis kan uppstå i samband med en breddning avmervärdeskattens bas. Det är dels de konkurrenssnedvridningar som kan uppstånär ett område skattebeläggs, dels de försök till skatteundandraganden som enutvidgad skatteplikt kan ge upphov till. När ett konsumtionsområde skattebeläggs kankonkurrenssnedvridningar uppstå på så sätt att vissa skattskyldiga drabbas avkumulativa skatteeffekten Dessa beror pä att mervärdeskatt som belöper päinvesteringar som gjorts före skattebeläggningen inte kunnat dras av. Kommitténhar funnit att tre förutsättningar måste vara uppfyllda för att beaktansvärdakonkurrenssnedvridningsproblem skall uppstå inom ett område. Verksamhetenskapitalkostnad skall utgöra en betydande del av produktpriset, dvs, verksamhetenskall ha en hög ingäende skatt. Genom att de flesta områden som berörs avden utvidgade skatteplikten utgörs av tjänster med låga kapitalkostnaderfaller många områden bort pä grund av detta kriterium. Det aktuella områdetskall vidare ligga utanför mervärdeskattesystemet. De tillhandahållandensom är kvalificerat undantagna från skatteplikt berörs således inte,eftersom man har avdragsrätt. Slutligen skall det föreligga en reellkonkurrenssituation. De områden inom vilka konkurrenssnedvridningar kan tänkasuppstå är enligt kommittén taxi, buss och andra persontransporter,frisörtjänster och andra personliga tjänsten nöjen, advokat- ochniäklartjänster m.m. Med hänsyn till den ingäende skattens andel av priset päifrågavarande tjänster, som av kommittén har beräknats till 3,6, 5,5 och 2,6 %för taxi, buss resp. frisörer och för övriga angivna verksamheter betecknatssom försumbar, har kommittén kommit till den uppfattningen att det inte finnsanledning att av konkurrensneutralitetsskäl införa särskilda övergångsregler. Jag delar denna uppfattning. 1 vissa branscher och förvissa företag kan avsaknaden av särskilda övergångsbestämmelser ge upphov tillvissa kumulativa effekter och konkurrenssnedvridningar. Dessa problem tordedock som kommittén funnit bli av begränsad omfattning. Att införa regler sommedger nägon form av kompensation för anskaffningar som gjorts före ikraftträdandet av de nya reglerna skulle enligt minmening bära alltför Prop. 1989/90:111 långt. Jag föreslär därför ingasärskilda övergångsbestämmelser i detta hänseende. För att förhindra vissa transaktioner avskatteplaneringskaraktär i samband med basbreddningen, har kontmittén ocksäförslagit begränsningar i avdragsrätten vid förvärv eller hyra av vissa varor.Avdrag för ingäende skatt skall enligt kommitténs förslag inte medges vidförvärv eller hyra av vara om den skatiskyldige före ikraftträdandet inteskulle ha haft rätt till avdrag för motsvarande förvärv eller hyra och om varanföre ikraftträdandet innehafts av den skattskyldige. Jag delar kommitténs uppfattning om behovet av särskildabestämmelser av detta slag. Den av kommittén föreslagna övergångsbestämmelsenkan dock fä en vidare tillämpning än vad som avsetts. Genom att avdragsförbudetenligt förslaget avser varor som före ikraftträdandet innehafts av denskattskyldige kan det också komina att träffa andra transaktioner än de avsedda,t.ex. löpande leasingavtal som inte är av skatteplaneringskaraktän För attbestämmelsen inte skall fä denna effekt bör avdragsförbudet begränsas tillförvärv eller hyra av vara som före ikraftträdandet ägts av den skattskyldige. Lagrådet har vid sin granskning funnit att den ilagrådsremissen föreslagna bestämmelsen kan komma att omfatta även fall därdispositioner gjorts innan basbreddningen av mervärdeskatten aktualiseradesoch som därför får antas ha skett av andra än skatteplaneringsskäl. Lagrådetföreslår därför att avdragsförbudet skall begränsas till de fall denskattskyldige ägt varan föreikraftträdandet. Jag ansluter mig till lagrädets förslag i denna del. När det gäller ikraftträdandetidpunkten för de nyamervärdeskattereglerna för statliga myndigheter gör jag följande bedömning.Den nya redovisningsordningen innebär en betydelsefull principiell omläggningav det statliga budgeteringssystemet. För /91 har den nyaordningen givetvis inte kunnat beaktas. Den nya redovisningsordningen för destatliga myndigheterna kan därför tidigast tiäda i kraft . Dettagäller således de regler som avser myndigheternas rätt att få kompensation förmervärdeskatten i särskild ordning, samt de regler som har direkt sambanddärmed. Däremot bör de förslag jag lämnat om yrkesmässighetsbegreppet kunnaträda i kraft . Den föreslagna rätten för kommunerna att göra avdrag förall ingående mervärdeskatt bör i princip införas i samband med basbreddningarnainom inervärdeskattesystemet, dvs. Avdragsordningen bördärför i huvudsak omfatta sådana förvärv för vilka avdragsrätt enligt de allmännareglerna i 17 S ML inträder eller . För varor eller tjänster som anskaffats föreikraftträdandet bör dock vissa begränsningar göras. Det finns annars risk föratt sådana åtgärder vidtas före att vissa kommuner fär enomotiverat stor avdragsrätt eller . Så skulle kunna ske genomatt varor eller tjänster som förvärvas före ikraftträdandetanskaffas på sädana villkor att avdragsrätt enligt de nya reglerna kantillgodogöras. Olika typer av leasingavtal kan användas i sådant syfte. Ensädan verksamhet har enligt vad jag erfarit i betydande omfattning redan påbörjats. Enavdragsrätt även för Prop. 1989/90:111 sådana transaktioner är omotiveradoch riskerar att rubba den totala ekonomiska relationen mellan staten ochkommunerna. De planerade förfarandena kan också komma att medföra orättvisormellan kommunerna. Mot bakgrund av vad jag nu har sagt bör avdragsrätt enligtde nya reglerna inte medges i fråga om förvärv av varor där varorna levereratstill kommunen före ikraftträdandet. Motsvarande restriktion bör också gällatjänster åt kommun som består i uthyrning av varor Dessa övergångsreglerinnebär visserligen en avdragsbegränsning även för normala långsiktigaleasingavtal, men effekterna av en sådan begränsning kan beaktas vid denekonomiska avräkningen mellan staten och kommunerna. Regeringen avser att föreslå att mervärdeskattentillfälligt höjs den 1 juli 1990-den31 . Omläggningenav beräkningssättet för mervärdeskatten bör därför anstå dlls dess den nugällande skattesatsen åter skall tillämpas. En regel av denna innebörd hardärför införts i punkte av övergängsbestämmelserna. I detta kapitel behandlas punktskatterna på energiområdeti avsnitten 3.1-3.8. Förslagen till en koldioxidskatt och en svavelskatt tasupp i avsnitt 3.2 resp. 3.6.1 avsnitten 3.9-3.14 behandlas vissa övrigapunktskatter, nämligen den särskilda varuskatten, dryckesskatten, videoskatten,kassettskatten, stämpelskatten vid förvärv av skepp samt skatten på omsättningav vissa värdepapper. I avsnitt 3.15 behandlar jag ikraftträdandet av förslagenpå punktskatteområdet. 3.1 Allmänt om punktskatter på energi Flera utredningar har utrett energibeskattningeneller frågor som har nära anknytning till denna beskattning. KIS har i sittbetänkande (SOU 1989:35) Reformerad mervärdeskatt m.m. behandlat bl.a. denframtida energibeskattningen. , , har i tvä delbetänkanden,(SOU 1989:21) Sätt värde pä miljön! - Miljöavgifter på svavel och klor samt(SOU1989:83) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken - Energi och trafik,föreslagit ekonomiska styrmedel på energi- och trafikområdet.Ned-sättningssystemets utformning och betydelse har utretts av utredningen omkonkurrensvillkoren för elintensiv industri, EL 90, i delbetänkandet (SOU1989:82) Nedsättning av energiskatter. Samtliga nämnda belänkanden harremissbehandlats. EL 90 har lämnat sitt slutbetänkande och MIAskall lämna sitt slutbetänkande . Såsom nämnts i avsnitt 1 kommer jag i fråga omenergiområdet att i det följande behandla vissa återstående frågor av merlagteknisk natur på grundval av KIS:s betänkande. Vidare kommer jag att behandlaförslagen om ekonomiska styrmedel för att minska koldioxid- ochsvavelutsläppen samt förslaget om differentierad energiskatt på olja somlämnats i MIA:s betänkan- den samtförslaget som avser nedsättning av allmän energiskatt. Jag har i dessa frågor samrått med cheferna för miljö- ochenergi- resp. industridepartementet. 3.1.1 Allmänna utgångspunkter för miljörelaterade pålagorpå energi har i likhet med andra industriländer hittillshuvudsakligen använt administrativa styrmedel för att nä uppsatta miljömål.Till sådana styrmedel hör t.ex. tillståndsprövning och tillsyn enligtmiljöskyddslagen (1969:387). Vid den individuella tillståndsprövningen åläggsden som utövar miljöfarlig verksamhet vissa miljöskyddskrav som mäste uppfyllasför att verksamheten skall tillåtas. Dessa miljöskyddskrav kan betraktas somminimikrav frän samhällets sida. Tillståndsprövningen ger dock inte företagennågra direkta incitament att därutöver reducera sina utsläpp. Samma resonemangkan föras om miljöskyddskraven utformas som normföreskriften Ekonomiskastyrmedel är därför av intresse som komplement till andra regleringar, förutsattatt de kan pä ett både verkningsfullt och kostnadseffektivt sätt förebygga ochminska utsläpp och annan miljöförstöring genom att ge incitament till företagoch enskilda att själva utveckla och ta i bruk ny miljövänlig teknik och nyaproduktions- eller reningsmetoder samt till att byta ut farliga produktereller ämnen mot mindre farliga sådana. Ett miljöproblem som observerats allt mer under senare ärär utsläppen av klimatpäverkande gasen s.k. gaser kan orsakaklimatförändringar. De mest betydelsefulla växthusgaserna är koldioxid,CFC-föreningar (s.k. freoner), metan och dikväveoxid. De svenska koldioxidutsläppen beräknas hauppgått till ca 95 milj. ton. var utsläppen ca 61 milj. ton. Dessautsläpp har således minskat . Minskningen hänför sigfrämst till uppvärmningssektorn och till industrins energianvändning. Undersamma tid har dock koldioxidutsläppen frän trafiksektorn ökat kraftigt.Utsläppen av koldioxid kan med nuvarande förutsättningar förväntas öka, pä kortsikt främst som en följd av ökningen inom trafiksektorn. I samband med 1988 ärs miljöpolitiska beslut (prop.1987/88:85, JoU 23, rskn 373) anförde jordbruksutskottet i fråga omkoldioxidutsläppen, att regeringen borde klarlägga energianvändningenseffekter pä koldioxidhalten i atmosfären och utarbeta ett program för attminska utsläppen till vad naturen tål. Som ett nationellt delmål bordedessutom, enligt utskottet, anges att koldioxidutsläppen inte borde ökas utöverden nivå de då hade. beslutade i enlighet med detta uttalande.Ekonomiska styrmedel bör enligt samma riksdagsbeslut i ökad omfattningkomplettera de nuvarande styrmedlen. Avgifter pä förorenande utsläpp börenligt beslutet successivt kunna införas där sä är praktiskt möjligt och därsådana avgifter ger avsedd effekt på miljön. De bedömningar som gjorts visar att ytterligaremiljöpolitiska åtgärder krävs om detta mål skall kunna näs. Energi- ochtrafiksektorerna svarar för vardera drygt en tredjedel av utsläppen avkoldioxid. Enstrategi för minskad klimatpåverkan måste omfatta såväl ett längre som ett kortare tidsperspektiv. Det längre perspektivet behövs pä grund av ..,, att det i många fall tar tid att genomföra anpassningarför att minska t.ex. Prop. 1989/90:111 koldioxidutsläppen. Det kan gälla t.ex.investeringar i kollektivtrafik och i energianläggningan Det kortareperspektivet är också nödvändigt för att vidta åtgärder för en effektivareenergianvändning genom att t.ex. gammal utrustning byts ut mot ny, eller för eneffektivare bränsleanvändning vid t.ex. den dagliga skötseln avförbränningsanläggningan Mot denna bakgrund föreslär dels att enkoldioxidavgift införs pä bl.a. vissa bränslen som bör motsvara per kgkoldioxidutsläpp och dels att den allmänna energiskatten på bränslena samtidigtsänks . Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget ellerlämnar det utan erinran. anser att enkoldioxidavgift och den nuvarande allmänna energiskatten inte skiljer sig åtpå något så avgörande sätt att det finns anledning att upprätthälla endistinktion dem emellan. föreslår därför attenergiskatten helt ersätts av en koldioxidavgift. , , m.fl. avstyrker att en sådan skattinförs innan motsvarande skattesystem införs i andra länder eftersomkoldioxiden i första hand har en global verkan. Energibeskattningen har haftstor betydelse för att minska användningen av fossila bränslen och därmed ocksåkoldioxidutsläppen. Med tanke på de ökade kunskaperna om klimatfrågansbetydelse anser jag att det finns starka skäl att ge energibeskattningen enskarpare miljöprofil. Jag delar därför MIA:s uppfattning i denna del. Enligtmin bedömning är den föreslagna nivån på den allmänna energiskatten ochpålagan pä kolinnehället väl avvägd. Jag kommer att i fortsättningen användabeteckningen koldioxidskatt på pålagan (se avsnitt 3.1.2). Försurning är ett annat allvarligt miljöproblem. Utsläppenav svavel är en viktig orsak till försurningen. Mer än hälften av de svenskasvavelutsläppen kommer från energisektorn. beslutade (prop. 1984/85:127, JoU 28,rskn 275) att de svenska utsläppen av svavel skall minska till år1995, räknat års nivå. I samband med miljöpolidska beslut(prop. 1987/88:85, JoU 23,' rskn 373) lade fast som ett mål attminska svavelutsläppen frän 1980 ärs nivå fram till sekelskiftet.Ytterligare åtgärder krävs för att klara detta mål. Nuvarande styrmedel för att minska utsläppen av svavel äradministrativa och finns främst i miljöskyddslagen (1969:387) och lagen(1976:1054) om svavelhaltigt bränsle. har fastställt riktlinjer försvavelutsläppen från befintliga koleldade anläggningar (prop. 1983/84:158, NU44, JoU 28, rskn 389 och 390). I propositionen (1987/88:85) om miljöpolitikeninför | aviserade regeringen skärpningar i bestämmelserna i förord-i ningen (1976:1055) om svavelhaltigt bränsle. utarbetarför närvarande på regeringens uppdrag ett förslag till ny handlingsplan motluftföroreningar och försurning. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå nyabestämmelser för utsläpp av svavel. föreslår en svavelavgift på olja,kolbränsle och torv och att avgiften bör motsvara per kg svavelutsläpp. Flertaletremissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Som jag har påpekat talar starka skäl för att geenergibeskattningen 10 1989/90. en skarpare miljöprofil. Jag anser i likhet med attdet finns skäl att Prop. 1989/90:111 komplettera de administrativa styrmedlenmed ett ekonomiskt styrmedel pä svavel i vissa bränslen. En sådan pålaga börsyfta till att svavelfattigare bränslen används och att reningsåtgärder vidtas,vilket bl.a. bör kunna leda till att utsläppen snabbare minskar ned till denivåer som enligt nämnda riktlinjer m.m. kommer att krävas vid mitten av1990-talet samt ge incitament för ytterligare minskningar av utsläppen. Jaganser i likhet med vad föreslagit att en pålaga som motsvarar per kgsvavelutsläpp är en lämplig nivå för att svavelutsläppen skall kunna minska.Även denna pålaga kommer jag att beteckna som skatt (se avsnitt 3.1.2). 3.1.2 De miljörelaterade pålagornas statsrättsligakaraktär I MIA:s båda delbetänkanden har beteckningen miljöavgiftanvänts för de pålagor som hänför sig till utsläppen av koldioxid och svavel. En avgift i statsrättslig mening föreligger i principendast i de fall det utgår ett specificerat vederlag för den erlagdapenningprestationen.