prop · GD03137 · 1989-12-31 00:00:00 — VidRRVs diskussion med fondema framgick, att det inte finns någon gemensamuppfattning bland fondema om när en ägarroll uppstår respektive när fonden haren ren placerarroll. Flertalet intervjuade har pekat på ägarrollen som enfunktion av röst-/kapitalande!ar och fondens relativa position/storlek visaviandra ägare. En position bland de trefyra största ägama anses av flertaletintervjuade innebära en ägarroll. FondVäst har genom styrelsebeslut markerat att fonden har en ägarroll i förhållandetill tre företag. Vid övriga fonder finns inte något sådant formelltställningstagande till ägarrollen. Att den enskilda fonden representeras i ettföretags styrelse kan inte tas som intäkt för en entydig markering avägarrollen. Ingen av fondema har i princip tagit ställning till när fondenskall representeras i noterade företag. Av löntagarfondema finns Fond Väst,Mellansvenska löntagarfonden, och Nordfonden varderarepresenterade i en styrelse. Fondemahar inte formulerat ett operativt mål för ägarinflytande i företagen.Därvid avses inte den skyldighet som löntagarfondema har enligt 38 § APR att påbegäran av lokal facklig organisation överlåta hälftenav rösträtten vid bolagsstämman. En sådan överlåtelse har Fjärde Skr.1989/90:137 fondstyrelsen tillämpat frivilligt. Denna fond har formulerat sinpolicy Bilaga 10 med ägandet på följande sätt: "FjärdeAP-fonden är en av de största placerama på aktiemarknaden. Det primära måletför fondens verksamhet är att långsiktigt erhålla en god avkastning på de förvaltademedlen. Det innebär emellertid inte att fonden kan spela en helt passiv roll.Fonden skall kunna utöva sitt ägarinflytande på ett sådant sätt att det gagnardels det berörda företaget dels en väl fungerande aktiemarknad och därmed ocksåsamhällsintresset." (Allmänna pensionsfonden Fjärde fondstyrelsenÅrsredovisning 88 sid. 4). Ävenintervjuade vid löntagarfondema har framhållit avkastningskravets företräde ochser respektive fonds roll med vissa variationer såsom den formulerats vidFjärde fondstyrelsen. Bland löntagarfondsföreträdarna har flera förklarat attde kommer att bli mer aktiva som ägare, delvis som en följd av denposition fonden uppnått i det enskilda företaget. Det finns dock enosäkerhet bland de intervjuade om hur pass aktiva eller passiva den enskildafonden bör vara. Iförhållande till de onoterade företagen har fonderna enligt egen uppgift iflertalet fall en ägarroll. Samtliga fonder har skaffat sig möjlighet attrepresenteras i de onoterade företagens styrelser. Det har förekommit ochförekommer att enskilda fonder under kortare tvingas ta på sig ett företagaransvar. Bilaga 1 1(30) Allmänna förutsättningar för fonderna samt derasrekvirering av medel Syftetmed detta kapitel är dels att kortfattat redovisa händelser som hareller kan ha varit av betydelse för fondernas handlande, dels att beskrivafondernas medelstilldelning och medelsramar. Det senare syftet innebär även enredovisning av fondernas rekvirering av medel. 1989/90:137 Bilaga 10 Totalindex (VA) steg under 1989med och OTC-index . Totalindex har sedan juli 1984stigit . Om hänsyn tas till utdelning har börsen sedan juli1984 stigit med eller . (Findatas avkastningsindex) Detgångna året innebar fortsatt uppgång på Stockholmsbörsen. Totalindex (VAs)steg (1988) och OTC-index med (). Kurserna på Al- ochAll-listorna steg under det första tertialet. 1 låguppgången på . Kursuppgångarna fortsatte medall-time-high den 16/8 (VA:s totalindex = 1689.2), men sjönk sedan vilketresulterade i en nedgång under det tredje tertialet med . FondVäst förklarar i förvaltningsberättelsen att de första åtta månadernas uppgångberodde på de många fina årsboksluten och även bra delårsrapporter ibörjan av 1989. Halvårsrapporterna som presenterades mostvarade inte alltidförväntningarna och detta bidrog tillsammans med stigande räntor m. m. tillkursavmattningen . Uppgångeninnebär att totalindex stigit eller haft engenomsnittlig årlig kurstillväxt på . Om hänsyn tas till utdelning hamnarden effektiva avkastningen på eller för perioden juli 1984t.o.m. utgång (räknat på Findatas avkastningsindex). Den branschmässigakursutvecklingen var relativt ojämn. Bättre än marknaden utveckladesframför allt kemisk industri/läkemedel (-1- ), verkstäder ( + ) ochrederier (-f-35%). Sämst gick det för handelsföretag () och skogsindustri( ). Diagram 1: Utvecklingen för VAs totalindex VIK:S totalindex 1989, mtnadsvlss siffror 2000 1989/90:137 Bilaga 10 Åretsvinnare bland börsföretagen var framför allt verkstadsföretaget (-f-139 %) och läkemedelsföretaget (+115 %). Föriorarbran-scherna handeloch skog kan exemplifieras med H&M ( ) respektive (-). Enmängd stora affärer genomfördes under framför allt slutet av 1989. Bland störreaffärer 1989 kan nämnas: köp av ochProvendor, köp av Skånskabanken, köp av Nordbanken, Saab-Scanias försäljning av 50%av personbilsdivisionen till GM m. fl. Den registrerade aktieomsättningen vidStockholms fondbörs har sjunkit och uppgick under år 1989till knappt 113 Mdr kr (142 Mdr kr 1986). Omsättningshastigheten har avfondbörsen beräknats till (1988). Nyemissionerna uppgick underåret till (2,3 mdr 1988). nyregistrerades nio bolag medan 16 avfördes pga.uppköpserbjudanden. 1.3 Fondernasmedelstilldelning och medelsramar Fjärde fondstyrelsenrekvirerade 650 milj. kr. Femte fondstyrelsen rekvirerade500 milj. kr. Enligt RRVs prognos beräknasinflutna medel från vinstdelningsskatt och löntagarfondernas andel avATP-avgiften överstiga de medel löntagarfonderna kan rekvirera. Vid utgångenav beräknas summan uppgå till . Mellansvenska löntagarfondenhar rekvirerat och placerat 1 258 milj. kr. mindre äntillgängliga medel. Övriga fonder har rekvirerat fullt ut. Femtefondstyrelsen påbörjade sin verksamhet och Skr. 1989/90:137 omnämns därför endast kort nedan. Viden bedömning av Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondernas verksamhet och viden jämförelse dem emellan är det väsentligt att beakta den skillnad somföreligger i fråga om medelstilldelning och medelsramar. Riksdagenhar sedan Fjärde fondstyrelsen började sin verksamhet vid olikatillfällen beslutat om det högsta sammanlagda belopp som får tillföras fonden.Den tilldelade ramen har prövats löpande av efter framställning frånfonden. 1 samband med beslutet att inrätta en Femte AP-fond fastställdes en nyordning för det högsta belopp som får överföras till Fjärde och Femtefondstyrelsernas förvaltning. Fr.o.m. 1988-07-01 får tilldelningen högst uppgåtill "av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmastföregående kalenderår på de medel som 1 3 fondstyrelserna förvaltar". 1nedanstående tabell redovisas medel som rekvirerats av Fjärde fondstyrelsenåren 1981 1989. Tabell 1: Fjärde fondstyrelsen, rekvirerade medel ochmedelsram åren 1981 1990 Ramenför , dvs. högst tilldelade medel, uppgick till 3291 milj. kr. Under år1989 har Fjärde fondstyrelsen rekvirerat 650 milj. kr. Ramen för utgör3 576 milj. kr. Fjärde fondstyrelsen kan således rekvirera 576milj. (3 576-3000 = 576). Löntagarfondernasverksamhet finansieras med de medel som bidrar till 1 3 AP-fonderna i form avvinstdelningsskatt och 0,2 enheter av procentsatsen för uttag avtilläggspensionsavgift (ATP-avgift). 1likhet med vad som gäller för Fjärde fondstyrelsen finns ett tak förlöntagarfondernas medelstilldelning. Enligt 27 § APR är ramen 400 milj. kr. perlöntagarfond för och ökar därefter åriigen t.o.m. med ettbelopp motsvarande 20000 basbelopp . Förlöntagarfonderna finns ett tak under medelsramen, dvs. det går inte att rekvirera mer än vad som finns inom ramen. Rätten att rekvirera 264 medelbegränsas således i första hand av vad som flyter in i form av Skr. 1989/90:137 vinstdelningsskatt och ATP-avgift. Medelsramen får dänned praktisk be- Bilaga 10 lydelse endast om summan av influten skatt och löntagarfondernasandel av ATP-avgiften överstiger medelsramen. Idet följande redovisas en sammanställning över medelsramen och influtna medel. Medelsramenför åren 19841990 är fastlagd. Denna är också den totala ramen eftersomfondema inte skall tilldelas medel efter 1990. Tabell 2: Medelsramen för löntagarfonderna Influtnamedel för åren 19841989 avser faktiska belopp. Från influtna medel har avräknats200 milj. kr. (40 milj. kr. per fond) vilka är överförda till den särskiltinrättade småföretagsfonden. Influtna medel för åren 1990 avser en prognos överberäknad vinstdelningsskatt och ATP-avgift. Tabell 3: Influtna medel för löntagarfonderna Föråren 1987 och 1988 har, som en jämförelse mellan tabell 2 och 3 visar, influtna medel överstigit medelsramen. T.o.m. överstiger influtna medel i form av vinstdelnings skatt och löntagarfondemas andel av ATP-avgiften medelsramen med ca . Som framgår av det tidigare väntas influtna medel t.o.m. överstiga medelsra men. Enligt RRVs prognos beräknas influtna medel från vinstdelnings skatten och löntagarfondemas andel av ATP-avgiften överstiga medelsra men med ca vid utgången av . Rekvirerademedel av löntagarfonderna Skr. 1989/90: 137 Underår 1990 kan löntagarfondema maximalt rekvirera och tillföra risk- '*"8a10 kapitalmarknaden . Detta fömtsätter att under år1990 tillgängliga medel samt tidigare icke utnyttjade medel rekvireras.Nedanstående sammanställning belyser av löntagarfondema rekvirerade medel åren1984-1989. Tabell 4: Rekvirerade medel av löntagarfonderna Fond Av löntagarfondema rekvirerademedel, 2 300 2 300 2 300 1400 2 300 558 558 558 200 558 2858 2 858 2858 1600 2 858 Av sammanställningenframgår att löntagarfondemas rekvisitioner av medel i stort sett motsvararinflutna medel (jfr tabell 2 på sid 8). Under åren 1987-1989har de för löntagarfondema tillgängliga medlen inte lyfts fullt ut. Detoutnyttjade rekvisitionsutrymmet uppgår till 1 258 milj. kr. vid utgången av år1989. Detta förklaras av att Mellansvenska löntagarfonden endast rekvirerat enmindre del av 1989 tillgängliga medel. Övriga löntagarfonderhar lyft sina tillgängliga medel. Alla löntagarfonder utomMellansvenska löntagarfonden har rekvirerat disponibelt belopp i början av1989. Mellansvenska löntagarfonden rekvirerade 100 milj. kr. i febmari ochytterligare 100 milj. kr. Fonden har således rekvirerat1 258 milj. kr. mindre än tillgängliga medel. 1årsredovisningen kommenteras den försiktiga policyn med att, "Vårlångsiktiga bedömning kvarstår att kommer att erbjuda bättreköptillfällen. bibehåller vi en god nyplaceringska-pacitet även efter1990 då tilldelningen av medel till oss upphör. Vi räknar med att svensktnäringsliv då och då kommer att behöva betydande tillskott avkapital från den typen av investerare som Mellansvenska löntagarfondenrepresenterar." (sid 2) Liknandemotiv har även redovisats . De medel som Fjärdefondstyrelsen samt löntagarfondstyrelserna kan disponera uppgårtill drygt 4 796 milj. kr. Av dessa disponerar löntagarfondstyrelserna 4220milj. Till detta kommer de Femte fondstyrelsen har att disponera.Totalt kan därmed de sju fonderna disponera . 2 Sammanställningar av fondernas Skr. årsredovisningar m. m. 1syfte att ge en samlad bild av fondemas verksamhet och resultat har RRVsammanställt uppgifter i huvudsak från fondernas årsredovisningar. Dessutomredovisas i kapitlet två jämförelser med aktieindex. Som komplement till dessahar genomförts en riskanalys av löntagarfondernas portföljer. Slutligenredovisas fondernas resultat i jämförelse med en "tänkt" förräntninginom 1 -3 AP-fonderna. 2.1 Fondernas resultat- och balansräkningar per 1989 12 31, bokförda värden RRVssammanställning i tablåema 1 och 2 (se bilaga 5) av fondernas resultat- ochbalansräkningar bygger på fondemas egna redovisningar men har stmkturerats påett sätt som möjliggör jämförelser. Samtligafonder har ett resultat som överstiger flödeskravet till 1 3 AP-fonderna.Flödeskravet för löntagarfonderna uppgår för till 450 milj. kr., vilketskall inlevereras före maj månads utgång . Motsvarande flödeskrav förFjärde och Femte fondstyrelserna är ca 160 milj. kr. respektive 4 milj. kr. Detbokföringsmässiga resultatet är 2 4 gånger större än flödeskravet utom förFjärde fondstyrelsen, vars resultat är drygt 8 gånger större (se bilaga 5 tablå1). Resultatpåverkande poster är realisationsvinstnetto, aktieutdelning,räntenetto och förvaltningskostnader. Löntagarfondemaredovisar förvaltningskostnader på totalt 33,9 milj. kr., vilket innebär enökning med 16,jämfört med . Fjärde fondstyrelsensförvaltningskostnader uppgår till 10,5 milj. kr., vilket är en minskning medknappt . ökade förvaltningskostnaden med . Blandlöntagarfondema svarar för den största ök ningen. Förvaltningskostnadernaökade mellan åren . Den stora ökningen förklaras med högreinformationskostnader och med ökad användning av konsulter. Sammantageterhöll löntagarfondema 557 milj. kr. i aktieutdelningar och ränteintäkter 1989.Det innebär en ökning med 42,jämfört med . Motsvarande värden för Fjärdefondstyrelsen är 520 milj. kr. respektive 20,. Realisationsvinsterpå försålda värdepapper är den post som bidrar mest till resultatet. De störstarealisationsvinsterna redovisas av . Den höga realiseringen harbl.a. sin gmnd i bytet av VD vid fonden och ändrad placeringsinriktning.Löntagarfondemas sammanlagda realisationsvinster för uppgick till 1118 milj. kr., vilket är drygt lOOmilj. Fjärde fondstyrelsenredovisar 844 milj. kr. i realisationsvinst, vilket är cirka 300 milj. kr.lägre jämfört med . 2.2 Reala resultat- och balansräkningar per Löntagarfonderna har utöveravkastningskravet ett ackumulerat realt överskott på 7 658 milj. kr. Fjärde fondstyrelsen har utöveravkastningskravet ett ackumulerat realt överskott på 12414 milj. kr. 1989/90:137 Bilaga 10 Somtidigare nämnts har i APR fr. o. m. införts en bestämmelse om attfondernas verksamhet även skall redovisas i reala termer. I den realaresultaträkningen korrigeras det nominella resultatet för förändring i doldreserv samt för inflationen . Vidare görs ett avdrag för åretsflödeskrav, dvs. av nuvärdet av totalt rekvirerade medel. Som slutresultaterhålls ett överskott/underskott i förhållande till resultatkravet. Femte fondstyrelseninledde sin verksamhet . RRV kommenterar därför inte fondensresultat här i särskild ordning. Fondens resultat redovisas i Bilaga 5. 2.2.2 Detreala resultatet 1989 Efteravsättning för bevarande av gmndkapitalets köpkraft med 904 milj. kr. blev detsammanlagda reala resultatet för löntagarfonderna ett överskott som uppgicktill 3 003 milj. kr. Efter avsättning för flödeskravet, dvs. inleverans till13 AP-fondema på 450 milj. kr., blev det sammanlagda överskottet förlöntagarfondema 2 553 milj. kr. Resultatet är 1 842 milj. kr. lägre jämfört med1988. Den orealiseradevärdeförändringen på aktieportföljen (dolda reserven) har dåkursutvecklingen på börsen är starkt positiv eller negativ stor betydelse fördet reala resultatet. Det är uppenbart att val av stickdag i hög grad påverkarresultatet. En årsredovisning som inte beaktar värdeförändringar måste å andrasidan sägas vara ofullständig. Det är emellertid viktigt att inte fästa alltförstort avseende vid det reala resultatet för ett enskilt år. Den realaredovisningen ger däremot i ett längre perspektiv en god bild avvärdeutvecklingen i fondema i förhållande till det långsiktiga resultatkravet.I tablå 3 och 4 (se bilaga 5) har resultaten fr. o. m. fondemas förstaverksamhetsår ackumulerats. Sammanlagt efter fem verksamhetsår harlöntagarfondema ett överskott i förhållande till avkastningskravet på 7658milj. Löntagarfondemas realaresultat för och det ackumulerade överskottet framgår avdiagram 2 och diagram 3. Diagram 2: löntagarfondernas reala resultat samtackumulerat överskott Skr. 1989/90: 137 1984-1988 Bilaga 10 i Ack.överskott84-88 Realt resultat 89 Fjärdefondstyrelsen som varit verksam , redovisade för ettöverskott på 5 160 milj. kr., vilket är cirka 300 milj. kr. lägre jämfört med1988. Det sammanlagda överskottet sedan fonden inledde sin verksamhet uppgårtill 17 574 milj. kr. Fondens reala resultat för och det ackumuleradeöverskottet 19741988 redovisas i diagram 3. Diagram 3: Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondernasreala resultat samt ackumulerat realt överskott fram I Ack Överskott 84-88 Realt resultat 89 Vid utgången av utgjorde Fjärde och Femte fondstyrelsernas ochlöntagarfondernas sammanlagda fondförmögenhet 46 803 milj. kr. 1989/90:137 Bilaga 10 Fondförmögenhetenvisar hur mycket medel fonderna totalt disponerar. Förmögenheten kan delas uppi uppindexerat grundkapital och i ackumulerat överskott. Löntagarfondernastotala fondförmögenhet uppgick /90 till 22 892 milj. kr.Diagram 4 visar realt fondkapital uppdelat per fond. Diagram 4: Fondförmögenhetper löntagarfond Av diagrammet framgår attFond Väst har den största förmögenheten, 5074 milj. kr. Av förmögenheten utgör1750 milj. kr. Eftersom Mellansvenska löntagarfondenendast rekvirerat en del av det tillgängliga kapitalet blir bilden ejrättvisande. hade Mellansvenska löntagarfonden rekvirerat 1 600milj. medan övriga fonder hade rekvirerat 2 858 milj. kr. Om korrigering görsför det belopp som Mellansvenska löntagarfonden ej rekvirerat blir fondenernasförmögenhet följande (se diagram 5). Diagram 5: Fondförmögenhet per löntagarfond när hänsyntagits till de medel som Skr. 1989/90: 137 Mellansvenska löntagarfonden inle rekvirerat. Fjärdefondstyrelsen hade en förmögenhet på 23409 milj. kr. Av dettabelopp utgjorde ackumulerat överskott 17 573 milj. kr. Totalt har fondentillförts 3000 milj. kr. Beloppet uppgår uppindexerat til! Diagram 6 visar fondförmögenheten för Fjärde fondstyrelsen och sammantaget för de femlöntagarfonderna. Diagram 6: Fondförmögenheten för löntagarfondernasammanlagt och Fjärde fondstyrelsen medel N\\\ Ack överskott 1 jämförelse med VAs totalindexhar Mellansvenska löntagarfonden utvecklats bättre än index räknat frånfondens verksamhetsstart till balansdagen 1989. Sydfonden och Trefond Investhar utvecklats sämre än index. Löntagarfondema har tillsammans utvecklatsknappt sämre än index. Vid jämförelse med index somtar hänsyn till utdelningen har ingen av löntagarfondema utvecklats lika brasom index (Findatas avkastningsindex). Tillsammans har fonderna utvecklatsknappt sämre än index. 1989/90:137 Bilaga 10 RRVhar i jämförelserna nedan antagit att respektive löntagarfond har placerattotalt rekvirerat kapital i aktier som följt börsens genomsnittliga utveckling.Därefter har resultatet relaterats till fondens reala fondkapital per 1989-12-31.Därvid erhålls ett teoretiskt mått på hur fondema har "lyckats" iförhållande till indexportföljen. Femte fondstyrelsen ingår ej i jämförelsernapga. att fonden endast varit verksam under del av 1989. 12.4.1 nedan görs en jämförelse med Veckans aflarers (VA) totalindex motsvarandeden RRV gjorde i förra årets utlåtande. En stor brist, framför allt näranalysen sträcker sig , är att VA:s index liksom de flesta andrainte tar hänsyn till utdelning och därför inte är direkt jämförbart med reinvesterandeoch skattebefriade aktiefonder. I avsnitt 2.4.2 görs därför en jämförelsemellan fondernas reala förmögenheter och indexportföljer som bygger påFindatas avkastningsindex (Fdax). Fdax tar hänsyn till utdelningen och mätersåledes marknadens effektiva avkastning (värdetillväxt -I- direktavkastning). Detbör observeras att indexmetoden inte tar hänsyn till att fondema gör andraplaceringar än i börsaktier, som exempelvis i onoterade aktier. Hänsyn tas inteheller till att fondema har likvida medel samt att resultaten i någon mån ärberoende av att fondema påbörjat verksamheten vid något olika tidpunkter. RRV redovisar idetta utlåtande jämförelser med båda typerna av aktieindex. I fortsättningenavser RRV att enbart använda sig av Findatas avkastningsindex. 2.4.1 Veckans affärerstotalindex (VA) RRVsberäkningar har gjorts på följande sätt. Av fonderna rekvirerade medel,avseende hela verksamhetsperioden (1984-1989), har räknats upp med VAstotalindex fr.o.m. den dag medlen lyfts . Summan av deindexerade posterna, dvs. resultatet av en tänkt indexportfölj, har därefterjämförts med respektive fonds reala fondkapital per inklusive demedel som har inlevererats till och avsatts för 1 -3 AP-fonderna. Av tablå 5 (ibilaga 5) och diagram 7 framgår fondernas utveckling under perioden 19841989 jämförtmed den tänkta indexportföljen. Om VAs index hade justerats föraktieutdelningarna skulle indexportföljen gå bättre (jmf 2.4.2 nedan). Å andrasidan tas heller inte hänsyn till att fondemas resultat belastas av omkostnaderoch administrationskostnader. Det kan diskuteras i vilken grad hänsyn bör tastill dessa kostnader vid en jämförelse med indexportföljen. Diagram 7: Jämförelse mellan indexportfölj (VA:s) och respfonds reala fondkapital inkl överföringar per 1989/90:137 Bilaga 10 Procentuellavvikelse frön VAs Index -2-\ -4 -6-1-8 -10 Sydfonden Fond Väst Tretond Mellanlonden Nordtonden VA:stotalindex uppvisar för perioden t.o.m. en uppgång om . Diagram7 visar att Mellansvenska löntagarfonden utvecklats bättre än index. Fond Västoch Nordfonden har i stort sett följt index, medan Sydfonden och Trefond Investhaft en sämre utveckling än index. Löntagarfondema harsammantaget utvecklats (722 milj. Det innebär en klar försämring i förhållande till föregående år() då fonderna sammantaget hade utvecklats (123 milj. )bättre än index. Sydfonden och Nordfonden har haft ungefär sammaresultatutveckling som VA:s index, medan övriga löntagarfonder har gått sämre. 1 Fjärde fondstyrelsensårsredovisning för framgår det att fonden "gått bättre" änVA:s totalindex 1985 med undantag . Medbeaktande av den marknad som är tillgänglig för fonden har portföljen i stortsett följt indexutveckling . I årsredovisningenför redovisar fonden en uppgång på , att jämföra för VA:sindex. Skälet till det starka resultatet 1989 är fondens överrepresentation ikemi- och verkstadsföretag. 18 1989/90. 2.4.2 Findatasavkastningsindex (Fdax) Jämförelsennedan är gjord enligt samma metod som i 2.4.1 men skiljer sig på två punkterför att bli mer rättvisande. Dels tar Fdax hänsyn till direktavkastningen',vilket i analysen verkar till fördel för indexportföljen, dels har överföringarnatill 1-3 AP-fonderna skrivits upp med index (Fdax) från den dag överföringenskett till balansdagen 1989 innan de lagts till fondernas reala fondkapital.Justeringen görs eftersom det är rimligt att anta att fonderna skulle haförräntat medlen ungefär som index om de inte hade överförts. Justeringengynnar fondema i jämförelsen. AvDiagram 8 och tablå 5b (i bilaga 5) framgår att ingen av fondema når upp tillindexportföljens resultat. Avvikelseavkastningen från index ligger för fonderna5 lägre än vid jämförelsen med VA:s index. Löntagarfondernatillsammans uppnår en förmögenhet som är (eller 2.356 milj. kr. se tablå5b) lägre än indexportföljemas. Diagram8: Jämförelse mellan indexportfölj (Fdax) och respektive fonds reala fondkapitalinkl justerade överföringar per 1989/90:137 Bilaga 10 n--------------- 1------------- r Sydfonden Fond Väst Trefond Mellanfonden Nordfonden Somframgår i avsnitt 2.5 nedan anser RRV att det inte går att kräva att en fondmed låg genomsnittlig riskexponering av kursuppgångar skall"lyckas" lika väl som index. 2.5 Riskanalys av löntagarfondemas portföljer för perioden1985-1989 Ingen avlöntagarfonderna kan klassificeras som högriskfond. ' Fdax värderar foretagentill den mest omsatta aktiens kurs i alla foretag på AI- och All-listorna.Utdelningen återinvesteras i index den dag den frånskiljs. En riskbedömning för enaktieplacering kan antingen vara en subjektiv Skr. 1989/90: 137 analys avett företags möjligheter och hot eller en statistisk bedömning, där Bilaga10 en akties historiska svängningar antas återspegla företagets risksituation. Fåportföljförvaltare använder den senare metoden som underlag förinvesteringsbeslut. Det beror troligen på att det anses mycket osäkert huruvidaframtida egenskaper hos företag kan utläsas ur historiska data omkurssvängningar. Det bör enligt RRVs mening dock vara möjligt att med dennametod utvärdera portföljers avkastning och risk ex post.