prop · GD03153 · 1989-12-31 00:00:00 — 2. revisor ellerrevisorssuppleant, eller 3. innehavareaven ledandebefattning får inte för egen räkning förvärva fondpapperellerandra finansiellainstmment från en fond eller sälja sådana till fonden eller i övrigt handla medfonden. Förbudetgäller också för den som i övrigt genom etl förvaltningsuppdrag eller dylikthar insyn i fondbolagets dagliga handel. Förbudetomfattar inte köp och försäljning av andelar i fonden för egen räkning. Styrelsenskall skriftligen underrätta den som har en sådan ledande 53 befattningi fondbolaget som nämns i första stycket 3 eller den som har insyn Prop.1989/90:153 ifondbolagets dagliga handel enligt andra stycket om förbudet. (8§) / Reglermed förbud för personer som har ett nära förhållande till fonder-' na att köpafondpapper av de egna fonderna eller sälja fondpapper till dessa fonder finnsredan i den nuvarande lagen. Reglerna har inte ändrats i sak. Uttrycket handlamed har valls för all markera att därmed skall avses också utställande ellerförvärv av optioner och terminshandel. Däremot skall förbudet, som framgår,inte omfatta förvärv av fondandelar i den egna fonden. Ipromemorian föreslås att den krets av personer som är förbjudna all handla medfonden liksom skall omfatta vissa närslående m. fl. Bankinspektionenföreslår därutöver att den omnämnda personkretsen skall vara förbjuden att görakortfristiga affärer eftersom det är viktigt all marknadens förtroende upprätthållsför dem som agerar på den finansiella marknaden. Jagkan ha förståelse för de av bankinspektionen föreslagna utvidgningarna.Kortfristiga affärer har traditionellt knutits till nu gäUande tidsfrist förbeskattning av realisationsvinster på aktier som innehafts än tvåår. Dessa har en strängare beskattning. Denna skillnad föreslås emellertid bliborttagen i den till överlämnade propositionen om reformeradinkomst- och företagsbeskattning (prop. 1989/90:110). I propositionen föreslåsatt samma skatteregler skall gälla vid beskattning av realisationsvinster föraktier oavsett aktieinnehavels längd. Det kan därför ifrågasättas omaktieaffärer i andra samrnanhang skall behandlas olika beroende påaktieinnehavets längd. Denna fråga kommer jag af. få anledning att närmareöverväga i samband med beredningen av VMK:s förslag lill lagstiftning omfondkommissionärer. EnligtVMK:s förslag till insiderlag kommer också de situationer när handelsförbudskall gälla att väsentligt utvidgas. Den föreslagna utvidgningen föreslåssåledes omfatta alla som i sin anställning eller i ett uppdrag får kännedom omicke offentliggjord kursdrivande information. Denna lagstiftning bereds förnärvarande i kanslihuset. Om den antas i enlighet med VMK: s förslag kommerbankinspektionens synpunkter till stor del att bli tillgodosedda. I avvaktan pådenna reglering är jag därför inte beredd att såvitt avser vissa anställdaoch uppdragstagare i fondbolag införa en förbudsregel för korttidshandel. Vadsedan gäller den i promemorian föreslagna utvidgningen av den krets som skallomfattas av förbudet anser jag att det skulle föra alltför långt att låta deninbegripa även närstående. Förbudet är som framgår i avsnitt 4.6 intestraffsanktionerat. Det faller således endast på fondbolaget att söka beivrasådan handel. Att utsträcka denna skyldighet för fondbolaget att också omfattaanställdas närstående är enligt min mening mindre tilltalande. Jag är därförinte beredd att stödja den utvidgning som promemorian föreslår. En värdepappersfond kaninle förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldig- 54 heter.Fonden kan inte heller föra talan inför domstol eller någon annan Prop.1989/90:153 myndighet. Egendomsom ingår i en värdepappersfond får inte utmätas. Fondandelsägarnasvarar inte för förpliktelser som avser fonden. Fondensrättsliga status har inte ändrats. Fonden kan således inte förvärvarättigheter eller ikläda sig skyldigheter eller uppträda som part i eller utomdomstol. Egendom som ingår i en fond kan heller inte tas i mät. Fonden äralltså inte en juridisk person utan konstruktionen är unik förvärdepappersfonder. Vad fonden består av framgår i huvudsak av definitionen iI § och har inle ansetts behöva upprepas här. Del får anses självklart attockså avkastningen av den egendom som fonden består av skall ingå i fonden. Avbestämmelsen framgår att andelsägarna inte svarar för några förpliktelser somberör fonden. Förvarje värdepappersfond skall det finnas fondbestämmelser som upprättas avfondbolaget. 1. namnetpå fonden, fondbolaget och förvaringsinstitutet, 2. grunderna för fondensplaceringsinriktning och hur fondmedlen skall placeras, varvid särskilt skallanmärkas om fonden skall inneha sådana fondpapper och andra finansiellainstmment som nämns i 20 och 25 §§ , 3. om utdelning skall ske, och iså fall, grunderna och sättet för utdelning, 4. grunderna för beräkning avfondens och fondandelarnas värde, 5. grunderna för beräkning avförsäljnings- och inlösenpris för fondandelarna, 6. var och hur försäljning ochinlösen av fondandelar skall ske, 7. grunderna för beräkning avfondbolagets och förvaringsinstitutels ersättning från fonden, 8. fondbolagets avgifler förförsäljning, förvaltning och inlösen av andelar, 9. hur pantsättning av fondandelarskall gå till, 10. fondens räkenskapsår, 11. när och var försäljnings- ochinlösenpriset för fondandelarna samt fondens halvårsredogörelse ochårsberättelse skall offentliggöras, och 12. var ändringar av fondbestämmelsernaskall tillkännages. (12 §) 1paragrafen finns en uppräkning av vad fondbeslämmelserna skall innehålla. Enligtpunkt 2 ställs stora krav på information om fondens placeringsinriktning ochhur medlen skall placeras. I promemorian hade dämtöver föreslagils att del avfondbeslämmelsema skulle framgå vilka risker som var förenade med denredovisade placeringsinriklningen. Mot denna formulering har fleraremissinstanser, däribland bankinspektionen och ,opponerat sig och anfört all det är föga meningsfullt alt i detta sammanhangförsöka definiera begreppet risk. Föreningen har också pekat på all del intekan uteslutas att ell fondbolag skulle kunna bli skadeslåndsskyldigl om delfelbedömde risken. Ifrågavarandelagstiftning bygger på principen om riskspridning. Detta framgår också av de begränsningar som finns i placeringsbestämmelserna. Inomramen för placeringsbestämmelserna finns emellertid ell utrymme Prop.1989/90:153 för olika riskbenägenhet,såsom det för övrigt finns . allmänna strävan att intereglera fondens placeringsmöjligheter i detalj följer ett ökat krav påupplysning om fondens placeringsinriktning. fondbeslämmelserna skallsåledes en presumtiv investerare kunna utläsa vilken inriktning somfonden har och också vilken grad av riskspridning som eftersträvas i fondensplaceringar. Jag delar den kritik som riktats mol promemorian på denna punktatt det inle är möjligt all definiera vilka risker som är förenade meden fonds placeringsinriktning. Undersenare år har det visat sig all flera aktiefonder valt att engagera sig inom ensmalare sektor än vad som varit traditionellt. Del kan här vara fråga om 1. ex.en geografisk sektor eller en viss branschsektor. Härigenom ökar också den specifikarisken vid en nedgång inom en sådan sektor. Del är därför väsentligt altplaceraren också får upplysningar om dessa fakta. Entillräckligt noggrann redogörelse för fondens placeringsinriktning bör enligtmin mening kunna ersätta promemorians krav på en specifik riskbeskrivning. Delfår ankomma på bankinspektionen all utforma de närmare bestämmelser som behövsom hur placeringsinriktningen skall beskrivas. Somframgår av 20 § krävs ett särskilt tillstånd för fonder som avser all enbartinneha statsobligationer och liknande skuldebrev. Tillståndet ges genom attbankinspektionen godkänner fondbeslämmelserna i detla avseende. 1fondbestämmelserna skall också anges om fondbolaget avser att handla medoptioner, terminskontrakt eller likartade finansiella instrument enligt 25 §.Härvid bör också som ell krav för godkännande anges i vilket syfte som handelnskall ske. Som framgår av avsnitt 4.2 i den allmänna motiveringen skalloptions- och terminshandel särskilt anges även om den endast avses omfattasådana transaktioner som kan betraktas som alternativ till avistaaffärer. Enligtpunkt 3 skall det av fondbestämmelserna vidare framgå om och hur utdelningskall ske. Såvitt rör allemansfonder finns numera möjligheten att ge viss delav utdelningen till ideella ändamål. Samma möjlighet bör införas även förvanliga värdepappersfonder. Ipunkt 46 behandlas hur fondens och fondandelarnas värde skall beräknas samlhur försäljnings- och inlösenpriset för fondandelarna bestäms. Dessaupplysningar är av central betydelse för andelsägarna. Bankinspektionen harpekat på all praxis för beräkning av fondandelarnas värde skiftar mellan olikafonder och att fondbolag och banker ofta brister i sin information tillandelsägarna om vilken melod som tillämpas och all detta, särskilt vid kraftigakurssvängningar, lett lill klagomål och tvister. Del bör ankomma påbankinspektionen att bestämma enhetliga beräkningsprinciper för fonderna.Eventuella ändringar av beräkningsgrunderna bör behandlas som vanligaändringar av fondbestämmelserna, dvs. kräva inspektionens godkännande. Avfondbeslämmelserna skall vidare enligt punkterna 7 och 8 framgå grunderna för beräkning av fondbolagets och förvaringsinslilulets ersätt ning från fonden saml vilka avgifler som skall tillämpas vid försäljning, 56 förvaltningoch inlösen av andelar. Aktiesparares RiksJÖrbund Prop. 1989/90: 153anför att det är väsentligt att kostnaderna för köp, försäljning och förvaltningav fondandelar klart och öppet redovisas för såväl nuvarande andelsägare somför presumtiva köpare. Syftet med denna bestämmelse är att de totalakostnaderna för placeringar i värdepappersfonder skall framgå på ett klart ochlättfattligt sätt samt att kostnaderna skall kunna jämföras mellan olikafonder. Det får därför ankomma på bankinspektionen att utforma de närmareföreskrifter som behövs i detta hänseende. Enligtpunkl 9 skall det av fondbestämmelserna framgå hur pantsättning av fondandelarskall gå till. Motsvarande bestämmelse finns i 34 § aktiefondslagen. Eftersomvarje köpare av andelar enligt den föreslagna 28 § skall ha rätt att ta del avden informationsbroschyr som finns beträffande fonden, i vilkenfondbestämmelserna skall ingå, behöver inte fonden särskilt underrättaandelsägarna om hur pantsältning skall gå till. Enligtpunkl 12 skall det slutligen framgå var ändringar av fondbestämmelserna skalltillkännages. Som framgår av nästföljande paragraf krävs inte att andelsägarnaskall underrättas om alla ändringar. Bankinspektionen ges rätt att besluta att andelsägarnaskall underrättas om ändringar som bedöms var av mer väsentlig betydelse fördem. Ändringar i fondbestämmelserna bör dock alltid tillkännages hosfondbolaget och förvaringsinstitutet i någon form. Fondbestämmelsernaskall godkännas av bankinspektionen. Omfondbolaget vill ändra bestämmelserna, skall ändringarna tillställasbankinspektionen för godkännande. Inspektionen skall godkänna ändringarna omde får anses skäliga för fondandelsägarna. Inspektionenfår, om en ändring bedöms vara av väsentlig betydelse för fondandelsägarna, somett villkor för sitt godkännande av ändringen besluta att andelsägarna skallunderrättas om denna. Inspektionen skall därvid ange hur underrättelsen skallske. fall som avses i tredje stycket får bankinspektionen bestämma attfondbestämmelserna i dess nya lydelse inte får tillämpas förrän högst efter inspektionens beslut om godkännande. Bankinspektionenföreslås liksom godkänna fondbestämmelserna. Bankinspektionen skallockså godkänna beslut av fondbolaget att ändra fondbestämmelserna. Huvudregelnär i sak oförändrad jämförd med nuvarande bestämmelse om ändring av fondbestämmelserna. Andelsägarna behöver således inte underrättas om alla ändringar i fondbestämmelserna. Däremot kräver den nuvarande lagen att beslutet skall offentliggöras på det sätt som bankin spektionen bestämmer. I stället för offentliggörande införs en möjlighet för 57 inspektionen attbeträffande viktigare ändringar av fondbeslämmelserna Prop. 1989/90:153 beslutaatt fondbolaget skall underrätta andelsägarna om iförsläget. En sådanunderrättelse kan ske t.ex. genom annonsering i dagspressen eller genom ettdirekt meddelande till vaGe andelsägare. Genom att endast registrerande fonderkommer att tillåtas får fondbolaget större möjlighet att kunna nåandelsägarna. Inspektionen ges rätt att i särskilda fall bestämma på vilketsätt som informationen skall lämnas till andelsägarna. Enligtföregående paragraf punkt 12 skall ändringar av fondbeslämmelserna alltidtillkännages någonslans, oavsett om bankinspektionen kräver att andelsägarnaskall underrättas eller inte. Ett sådant tillkännagivande kan som framgår avkommentaren till denna punkt t.ex. ske genom all ändringarna finns tillgängligahos fondbolaget och förvaringsinstitutet. Fondverksamhetfår inte utövas utan tillstånd av bankinspektionen. Tillstånd får ges om 1. aktiebolaget registrerats, 2. fondbestämmelserna godkänts förden eller de värdepappersfonder som bolaget avser att förvalta, och 3. bolaget inte är olämpligt allutöva verksamheten. är en utländsk bankfilial får bankinspektionen som etlvillkor för tillståndet föreskriva att de tillgångar som ingår i envärdepappersfond skall förvaras här i landet om de inte skall förvaras hos ellutländskt förvaringsinstitut enligt 15 § tredje stycket. (15 §) Tillståndsprövningenföreslås vara av såväl formell som materiell natur. Den bör företas avbankinspektionen. DenformeUa tillståndsprövningen innebär att bankinspektionen skall pröva att vissai lagen preciserade krav är uppfyllda. Här har uppställts krav på allfondbolaget inte får driva någon annan,verksamhet än förvaltning avvärdepappersfonder (1 §). Sådan verksatnhet som har ett direkt samband medfondförvaltningen bör dock vara tillåten. Vad denna verksamhet består i börframgå av fondbolagets bolagsordning. 1den materiella prövningen ingår förutom att pröva de organisatoriskaförhållanden under vilka verksaimheten skall bedrivas att pröva denpersonliga lämpligheten hos den verkställande ledningen och ägarna. Det måstefinnas rimliga garantier för att verksamheten kommer att drivas på ett korrektoch omdömesgillt sätt. Även om några krav på formell utbildning ellermoisvarande kunskapsnivå inteiställts upp bör den verkställande ledningenuppfylla högt ställda krav beträffande den personliga kompetensen ochegenskaper i övrigt. Denmateriella prövningen överensstämmer med de krav som gäller vid prövning av fondkommissionstillstånd och tillstånd att driva finansbolag. Av39 § framgår att en utländsk bankfilial skall slå under bankinspektionenstillsyn i sin egenskap av förvaringsinstitut. Bankinspektionen får som ettviUkor för tillståndet föreskriva att de tillgångar som ingår i en fond skallförvaras här i landet om förvaringsinslilutel är en utländsk bankfilial. Omdessa skulle förvaras utomlands skulle bankinspektionens möjligheter att utövasin tillsyn försvåras betydligt. All utländska bankfilialer också i övrigtskall slå under bankinspektionens tillsyn framgår av de förslag till ändring avI kap. 4§ bankrörelselagen (1987:617) jfr. med 7 kap. I § samma lag som finns ipropositionen om ägande av banker och andra kreditinstitut m.m. (prop.1989/90:116). Fondbolagetföreträder andelsägaraa i alla frågor som rör värdepappersfonden. Fondbolagethandlar vid förvaltningen i eget namn och skall därvid ange fondens beteckning. Eftersomfonden inte är en juridisk person är det fondbolaget som företräder fonden ialla sammanhang. För tydlighels skull har, liksom , anmärkts altfondbolaget handlar i eget namn. AvI § framgår all fondbolaget skall handla självständigt i förhållande tillförvaringsinslilutel och uteslutande i andelsägarnas gemensamma intresse. Fondbolaget får inle ifondverksamhelen 1. hahand om egendom som ingår i fonden, 2. ta upp eller bevilja lån, eller 3. gå i borgen. Fondbolagetfår trots bestämmelseraa i första stycket la kortfristiga lån till ett beloppmotsvarande högst av fondens värde. Fondbolagetbör inte ha hand om egendom som ingår i fonden. En sådan administrativ ordningbör tillskapas att alla likvida medel som inflyter görs räntebärandeeller placeras så att de förräntas. Andra tillgångar bor tas om handav förvaringsinstitutet. Fondbolaget bör dock ha möjlighet att använda denegendom som ingår i fonden för att ställa sådan säkerhet som vanligen krävs vidoptions- och terminsaffärer. Fondbolagetfår inte i fond verksamheten ta upp eller bevilja lån eller gå i borgen. Enligt EG-direktiven får ett fondbolag vidare inte göra s. k. blank ningsaffärer. Med blankning avses här alt fondbolaget säljer värdepapper som bolaget inte förfogar över (s.k. oäkta blankning). En annan typ av blankning nämns i 23 § fondkommissionslagen (1979:748). Med blank ning förslås där att ett fondkommissionsbolag säljer värdepapper som bolaget mottagit som lån eller all bolaget medverkar i en sådan affär för någon annans räkning (s.k. äkta blankning). Något uttryckligt förbud för sådana affärer behövs inte eftersom fondbolagets handel förutsätts ske via en fondkommissionär. VMK förordar emellertid isill belänkande att äkta blankning bör lill- Prop. 1989/90:153 låtas förfondkommissionärer och andra förvaltare under vissa omständigheter. Ocksåoäkta blankning som högst sträcker sig från lill en annan bör fåförekomma enligt förslaget. Humvida ell fondbolag kan få rätt att att görablankningsaffärer och i vilken omfattning får tas ställning liU i samband medberedningen av VMK: s förslag. 1promemorian föreslogs alt fondbolaget skulle tillåtas att i en alldelesspeciell situation la upp lån i utländsk valula i samband med förvärv avutländska värdepapper, s.k. back-to-back loan. Jag har dock erfarit att sådanalån inle längre är aktuella sedan valutaregleringen avskaffats. Fondbolagetbör emellertid få la upp kortfristiga lån till elt sammanlagt beloppmotsvarande högst av fondens värde. Det tidigare kravet på ell särskilttiUstånd från bankinspektionen för sådana lån har slopats somlånegränsen sänkts från lill . I lagtexten har markerats att lånen skallvara kortfristiga. Del kan alUså inle komma i fråga all en fond utvidgar sinplaceringskapacilet genom att skuldsätta sig. Däremot kan del inte uteslutasalt det kan vara förmånligt för andelsägarna om etl fondbolag har möjlighetatt la upp krediter för en värdepappersfond, exempelvis för att skaffatillfällig likviditet för inlösen av andelar. Förvarje värdepappersfond skall det finnas ell förvaringsinstitut. Förvaringsinstitutetskall vara en bank eller elt annat kreditinstitut. (26 §) 1specialmotiveringen till 1 § har jag behandlat vilka institut som enligtförslaget skall kunna vara förvaringsinstitut. Förvaringsinstitutetskall verkställa de beslut av fondbolaget som rör värdepappersfonden om deinte strider mot bestämmelserna i denna lag eller fondbestämmelserna.Förvaringsinstitutet skall vidare 1. ta emot och förvara den egendomsom ingår i fonden, 2. se lill att försäljning ochinlösen av fondandelar sker i enlighet med bestämmelserna i denna lag ochfondbestämmelserna, 3. se till att fondandelarnasvärde beräknas enligt bestämmelserna i denna lag och fondbestämmelserna, 4. se till att fondens tillgångarutan dröjsmål kommer institutet till hända, 5. se lill att fondens medelanvänds enligt bestämmelserna i denna lag och fondbestämmelserna. Omutländska värdepapper ingår i fonden, får förvaringsinstitutet låta ettlämpligt utländskt förvaringsinstitut förvara dem. (27-29 §§) Förvaringsinstitutelsuppgifter preciserats i flera hänseenden. Bestäm melserna har sitt ursprung i EG-direktiven. Förvaringsinstitutels roll i detta hänseende bör dock inte överbetonas. Det är inle meningen att förvaringsinstitutet skall ta över bankinspektionens tillsyn i något avseen- 60 de.Det får anses tillräckligt att institutet förvissar sig om att det finns Prop.1989/90: 153 tillfredsställande rutiner och tillräckliga resurser för deaktuella uppgifterna. Om förvaringsinstitutet vid utförande av sina normalauppgifter däremot skulle upptäcka missförhållanden rörande något av deförhållanden som institutet skall övervaka, måste det naturligtvis anses ingå iinstitutets åligganden att anmäla detta till bankinspektionen. Förvaringsinstitutsom inte är bank bör för hanteringen av likvida medel ha bl. a. ett konto inågon bankinrättning där dessa medel kan placeras. Förvaringsinstitutelsoberoende ställning gentemot fondbolaget framgår redan av I §. Förvaringsinstitutetfår inle såvitt avser värdepappersfonden 1. taupp eller bevilja lån, eller 2. gåi borgen. Förvaringsinstitutethar liksom fondbolaget förbjudits att ta upp eller bevilja lån eller ingåborgen. Hovrätten över och har anfört att bestämmelsen inleGänar något syfte eftersom förvaringsinstitutels befogenheter uttömanderegleras i föregående paragraf och att förevarande paragraf kan läggas till grundför icke avsedda motsatsslut. Jag har i motsats till hovrätten svårt att se attbestämmelsen skulle kunna leda till några tveksamheter beträffandeförvaringsinstitutens rättigheter och skyldigheter i övrigt varförbestämmelsen bör finnas kvar. Varjevärdepappersfond skall ha en lämplig fördelning av sina placeringar med hänsyntill den riskspridning som är förenad med fondens placeringsinriktning enligtfondbestämmelserna. (21 § 1st) Ifondbestämmelserna skall fonden ange sin placeringsinriktning och hurfondmedlen skall placeras. Inriktningen kan avse olika branscher ellergeografiska områden eller sektorer inom riskkapitalmarknaden. Som framgår avbilaga 2 finns därutöver ett antal olika inriktningar som en fond kan välja. 1inriktningen kan också ingå vilka fondbörser eller marknadsplatser som fondenskall handla vid. Se närmare om detta i kommentaren till 18 §. Hur fondmedlenskall placeras kan bl.a. avse fördelningen mellan registrerade och onoteradeaktier. Medelsom ingår i en värdepappersfond får, med de begränsningar som följer av 1924§§, placeras i fondpapper och andra finansiella instmment som är eller inomett år från emissionen avses bli 1. inregistreradevid en fondbörs, eller 2. föremålför regelbunden handel vid någon annan reglerad marknad som är öppen för allmänheten, under förutsättning att fondbörsen eller marknaden är godkänd av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen, eller finns angiven i fondbestämmelserna. får det ingå andra fondpapper och finansiella instrumentän de som anges i första stycket, dock högst till av Prop.1989/90: 153 fondens värde. Omregistrering eller regelbunden handel enligt första stycket inte skett inom ettår från emissionen och de förvärvade instrumenten inte ryms inomtioprocentsgränsen enligt andra stycket, skall de avyttras så snart detlämpligen kan ske. Skälig hänsyn skall därvid tas till fondandelsägarnasintressen. Envärdepappersfond får ha de likvida medel som behövs för verksamheten. Medelsom ingår i en värdepappersfond skall placeras i fondpapper och andrafinansiella instrument. Härmed avses som framgår av specialmotiveringen till 1§ i huvudsak likvida, överlåtbara värdepapper såsom aktier, obligationer ochliknande skuldebrev avsedda för den allmänna omsättningen. Även värdepapper somhar anknytning till aktier skall omfattas av begreppen, såsom konvertiblaskuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning samt bevisom rätt att teckna eller erhålla aktier. I begreppet fondpapper innefattasockså förlagsbevis. Med liknande skuldebrev avses såväl statsskuldväxlar somolika slags certifikat och marknadsbevis. Däremot utgör placeringar på den delav penningmarknaden som inbegrips i depositmarknaden och dagslånemarknadeninte överlåtbara värdepapper. Derivatinstrumentenoptioner och terminer behandlas i 25 §. Somframgår av kommentaren till I § lämnar VMK förslag till definitioner avfondpapper och finansiella instrument.