prop · GD0390 · 1989-12-31 00:00:00 — Forskning för all minska transportsektorns oljeanvändning ochmiljöbelastning bör även i fortsättningen stödjas inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Tyngdpunkten bör enligt regeringens uppfattningliksom hillills vara all stödja utveckling av sådan leknik som kan komma lillpraktisk användning efler . Härvid bör energiforskningsprogrammel fyllatre huvuduppgifter, nämligen forskningför all underlätta omstäkningen av energisystemet vid käm-kraflsavvecklingensamt forskningför alt möjliggöra en anpassning av energisystemet tik ökade miljö- och klimalhänsyn. I vissa fall kan del dockfinnas skäl för staten alt i samverkan med energiföretagen och den tillverkandeindustrin mer aktivt medverka vid introduktion av ny energiteknik. Detta kanske genom statliga program för utveckling och introduktion av ny energiteknikeller genom forskning som finansieras gemensamt av staten och energibranschen, s.k. kollekliv forskning. Det finns också skäl för staten alt svara för olikaformer av systemstudier som kartlägger hur ny energiteknik kan integreras ienergisystemet. Vidare bör enligt regeringens uppfattning samhället svara föruppbyggnaden av samhällsvetenskaplig kunskap inom energiområdet som kanmedverka till att ekonomiska, institutionella och andra hinder mol atlintroducera den nya tekniken undanröjs. Härvid är också liksom en konslmktivoch kritisk granskning av den förda energipolitiken utförd av oberoende forskargmpperav stor betydelse. Denna forskning har samband med den miljöinriktade syslemforskningsom föreslås byggas upp med stöd från forskningsrådsnämnden. Detär enligt regeringens uppfattning också angeläget att kommunema i störreomfattning engagerar sig för all introducera ny teknik för omställningen avenergisystemet. EFU 90 pekade härvid på olika möjligheter att öka det kommunalaengagemanget på detta område. splittrat i denna del.Överläggningar kommer därför all upptas med kommunema och andra berördaaktörer för att närmare klarlägga formema för ett sådant utökat engagemang frånkommunemas sida. Den försöksverksamhet i olika kommuner som för närvarandestöds av Uppdrag 2000 inom och Svensk EnergiutvecklingAB kommer härvid alt beaktas. Energiteknisk forskningoch utveckling bör i ökad utsträckning bedrivas genom intemationellt samarbete.För närvarande sker ett omfattande forskningssamarbete inom ramen för och lEA (). Även del bilateralaforskningssamarbetet är omfattande. Del är enligt vår uppfattning angelägel altsamarbetet med EG på energiforskningsområdel ytterligare fördjupas. Undersenare år har därför bl.a.samarbete inletts på projektnivå inom ramen för del s.k.JOULE-programmd. Delta bör göra del möjligt för all dels erhållavärdefulla erfarenheter av den forskning som bedrivs i , dels verka förall en bärkraftig och hållbar utveckling uppnås på miljö- och energiområdet i elleuropeiskt perspektiv. 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. Regeringenssamlade förslag till energiforskning framgår av nedanstående sammanställningar.I linje med EFU 90:s förslag föreslår vi alt energiforskningsprogrammel ifortsättningen delas in i teknikområden istället för som huvudsakligen varauppdelade på tillförsel och användning. För Huvudprogrammet beräknar vi /91 lik 343,8 milj. kr. Justeringar och omfördelningar inomHuvudprogrammet kan liksom hillills komma alt aktualiseras mol bakgmnd averfarenheter och underlag som successivt kan komma fram. Genom all teknikenmed treåriga energiforskningsprogram ersätts med anslag som kommer alt pris-och löneomräknas underlättas myndighetemas långsiktiga planering. Demedelsnivåer som vi föreslår överensstämmer i huvudsak med EFU 90:s förslag.Inom vissa av programmen ges i linje med EFU 90:s förslag ett delansvar åt ell annalprogramorgan än del som har huvudansvar för programmet. Regeringen fömlsälleralt myndighetema i ökad utsträckning samplanerar sina insatser inom olikaprogram. Vi återkommer till denna fråga i avsnitt 21.2.4. a) statens energiverk Energirelaterad grundforskning m. m. b) Kärnteknisk FoU vid Studsvik c) Övrig FoU vid Studsvik 33,7 45 27 34 8 Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. ' Fördelning på myndigheter (delansvar anges iparentesen): P 1 STU; P 2 byggforskningsrådet; P 3 statens energiverk; P 4statens energiverk (STU); P 5 statens energiverk; P 6 statens energiverk (BFR);P 7 statens energiverk och forskningsrådsnämnden; P 8 TFB (statens energiverk, STUredovisas under integrerade insatser); P 9 naturvetenskapliga forskningsrådetoch . 28,6milj. föreslås vidare anvisas för integrerade insatser i enlighet medsammanställningen i del följande. För budgetåren 1991/921992/93 föreslås sammabelopp. Även dessa insatser bör räknas upp på samma säll som förHuvudprogrammet. Under /91 överförs vidare 24 milj. kr. lilldet tidigare i detta avsnitt behandlade leknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR).För all möjliggöra en successiv uppbyggnad av forskningsrådet föreslår vi allytterligare 4 milj. kr. resp. 6 milj. kr. överförs från Huvudprogrammet lik delnya rådet budgetåren 1991/92 och 1992/93. För budgetåren 1991/92 respektive1992/93 beräknar vi således meddsbehovel lolak för energiforskning till 368,4milj. resp. 362,4 milj.kr. ABasanslag Bioenergi SLU' 5,3 1 22 0,3 Totalt Huvudprogram och Integrerat överfört till TFR* ' Medlenanvisas via huvudtitel under anslaget G I. SverigesLantbruksuniversitet Medlen anvisas via huvudtitelunder anslaget J 2. 'Medlen anvisas via industridepartementets huvudtitelunder anslagen F I. STU Teknisk forskning och utveckling och . STUFörvaltningskostnader (20 milj. kr. '' Medlenanvisas via huvudtitel under anslaget E 8. Matematisk-naturvetenskapligafakultetema m. m. 'Medlenanvisas via industridepartementets huvudtitel under anslaget F 19. komplement till energiforskningsprogrammel föreslår EFU 90 att energileknikfondeni ökad utsträckning bör användas för all finansiera stöd av ulvecklingskaraklär.Flera remissinstanser uppmärksammar denna fråga. Enligt vad som framgår avavsnitt 20 har regeringen givit byggforskningsrådet i uppdrag atl seöver experimenlbyggnadsslödd bl. a. mol bakgmnd av en revisionsrapport frånriksdagens revisorer. Frågan om energiteknikfondens framlida utformningövervägs av statens energiverk. Även energiforskningsnämndenkartlägger behovet av komplement tillenergiforskningsprogrammet. Del är härutöver väsentligt all ansvarigamyndigheter samråder med kraflförelagen, den tillverkande industrin m. fl. närdet gäller utveckling och introduktion av ny energiteknik. Regeringen avser attåterkomma till frågan om behovet av förändringar av energileknikfondensinriktning i den energipolitiska redovisning till som planerassenare detta år. Idet följande anger regeringen sådana förändringar av mer principiell artjämfört med innevarande program som bör redovisas för . När del gällerden närmare utformningen av olika program och delprogram anser vi all EFU 90: sförslag och remissinstansemas synpunkter är väl ägnade all utgöra gmnd för myndighelemasfortsalla planering. Inomramen för programmet Bränsleteknik bör det avsällas särskilda medel för FoUrörande aska och annal avfall liksom för systemstudier. I linje med EFU 90:sförslag bör medel för bioenergi anvisas direkt lill lantbmksuniversitetäven under /91. Lanlbmks-universiteld bör samverka med statensenergiverk vad gäller planeringen av användningen av dessa medd. Regeringenföreslår också all medel liksom anvisas för solmålningar vid SMHlunder huvudtitel saml all medel avräknas för entjänst vid i under huvudtitel.Omfattningen av de integrerade insatsema redovisades i föregående sammanställning. Det är i linje med vadSvenska anförde i sill remissvar väsentligt alt den gaslekniskaforskning som initierades under innevarande Ireårsprogram drivs vidare ienlighet med den insatsplan myndighetema har utarbetat tillsammans medbranschen. Regeringen delar EFU 90:sbedömning att del inom ramen för programmet Elproduktionsteknik kan finnasbehov av viss forskning på vatten-kraflsområdet. Del kan exempelvis röra sig omforskningsinsatser i samband med renovering och ombyggnad av äldrevattenkraftverk. Vi anser all i samråd med bl. a. Kraftverksföreningensulvecklingsslif-lelse (VÄST) och närmare bör klarläggabehovet och inriktningen av sådan forskning. bedrivs akmännaenergisystemstudier (AES) inom ramen för energiforskningsprogrammel. Genom AES-programmetstöds forskargmpper främst inom högskolan som från övergripande utgångspunkterstuderar energisystemet. För programmet ansvarar energiforskningsnämnden.Till nämnden finns knuten en särskild rådgivande gmpp, , som utses avregeringen. Enligt regeringens uppfattning är del av stor betydelse all detfinns samband mellan AES-programmmet 1989/90:90 Avsnitt21 Industridep. ochmer tekniskt inriktade systemstudier inom olika program. Delta behov har ökatstarkt till följd av den pågående omställningen av energisyste-. Särskildamedel föreslås också bli avsatta för systemstudier inom de olika programmen. AES-programmetkommer också att få ett starkt samband med den syslemsludieverksamhet påmiljöområdet som föreslås byggas upp inom forskningsrådsnämnden (FRN) på detsätt som redovisades i avsnitt 17.2 anslaget . För all destarka kopp-lingama mellan AES-programmet och miljöfrågorna skall las till varaoch utvecklas föreslår vi att dessa program samordnas med den sysleminriktademiljöforskningen som stöds av FRN. Regeringenanser därför att ansvaret för AES-programmet bör delas mellan statensenergiverk och forskningsrådsnämnden. Del är därvid väsentligt alt slå vakt omoch vidareutveckla de frislående forskargmppema som byggts upp inom AES-programmet. Regeringenhar därför beräknat 4 milj. kr. vardera för ochforskningsrådsnämnden inom ramen för programmet. Den närmare utformningen av AES-programmetbör ytterligare preciseras. Regeringen kommer senare all ge och uppdrag att komma med förslag till framtida inriktning av AES-programmet.Detta arbete bör ske i nära samverkan med övriga programorgan och statensnaturvårdsverk. Den nära kopplingen mellan AES-programmet och forskning rörandeenergianvändningen liksom den kommunala energiplaneringen bör härvid beaktas.Behovet av en särskild rådgivande och samordnade funktion som börockså övervägas i sammanhanget. Regeringenanser alt del är väsentligt all berörda programorgan i nära samverkan kan drivaoch vidareutveckla FoU-arbetet på transportområdet.Transportforskningsberedningen bör hålla samman arbetet inom programmet Energirelateradtransportforskning och vi har särskilt beaktat behovet av medel för delta. Viföreslår all programmet Motorer och drivsystem liksom innevarande programperiodintegreras i STU:s anslag. Vi vik i detta sammanhang peka på viklen av allberörda branscher, på samma sätl som gäller för energiområdet i sin helhet, larell ökat ansvar för atl demonstrera användning av ny leknik inomtransportområdet. Somvi framhöll inledningsvis är en central uppgift för energiforskningsprogrammetall långsiktigt stödja den gmndläggande forskning som bedrivs inom högskolan. Därförbör resursema för programmet Energirelaterad grundforskning ligga kvar på enhög nivå. Regeringen vill erinra om att stöd lik högskolan av mer grtindläggandeoch långsiktig karaktär inte bara anvisas inom detta program ulan även via bl.a. statens energiverks och STU:s program. För all möjliggöra en bättresamordning och samverkan vad gäller teknisk forskning föreslår regeringen somtidigare har nämnts all ett leknikvelenskapligl forskningsråd skapas medresurser ur bl. a. energiforskningsprogrammel. Härigenom kanforskningsinsatserna bedömas mol bakgmnd av en bredare leknikvelenskaplig basoch detta bör enligt vår uppfattning kunna innebära en effektivareresursanvändning totalt sett för teknisk gmndforskning. Regeringen fömlsäller atlberörda myndigheter inom ener- Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. giforskningsprogrammeti sin planering kommer all samverka med del leknikvetenskapligaforskningsrådet. Under innevarandetreårsperiod har myndigheterna inom ramen för energiforskningsprogrammetinrättat tjänster som bl.a. forskarassistent inom högskolan. Dessa har på ellvärdefullt sätt kunnat stärka den mer grundläggande kompetensuppbyggnaden inomhögskolan. Regeringen anser all del är väsentligt all programorganenvidareutvecklar detta stöd. EFU 90 har inte närmarebehandlat frågan om kollekliv forskning i sitt betänkande. Regeringen anserdock i likhet med flera av remissinstansema att del är nödvändigt all denkollektiva forskning som stöds genom energiforskningsprogrammet även iframliden kan ges en långsiktig finansiering. Det är vidare angelägel atlprogramorganen på centrala energipoliliska områden systematiskt undersökermöjligheterna alt bedriva verksamheten i form av kollekliv forskning samlfinner lämpliga former för en långsiktig finansiering. Genom en sådanforskning kan samverkan mellan staten och övriga aktörer på energiområdetstärkas vilket kan underlätta introduktion av ny energiteknik. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. StudsvikAB är ell av staten helägt bolag för forskning, utveckling och demonstration avenergiteknik. Verksamheten inbegriper såväl kärnteknisk som icke kärntekniskforskning och utveckling (FoU). I Studsvikskon-cernen ingår bl. a forskningsreaklomR 2. De direkta statliga anslagen har gradvis minskat för atl utgöradrygt av bolagels omsättning. Organisationen har rationaliseratsoch effektiviserats. Antalet anställda i koncernen inkluderande dotterbolag,är ca 850 personer varav ca 650 i . Under /88erhöll Studsvik ell statligt ägartillskott på 90 milj. kr. för enkonsolidering av bolagets finanser. Statens insatser för StudsvikAB uppgår innevarande budgetår lill 48 milj. kr. som finns anvisade under ettsärskilt anslag. Av dessa medel utgör 10 milj. kr. medel för gmndläggandeenergiteknisk forskning som har överförts från energiforskningsprogrammel tilldetta anslag. Totalt har 32 milj. kr. anslagitsför sådan forskning inom . Insatser inom området Ny kärnteknik ingåri dessa medel. Inom ramen för området Ny kärnteknik bedrivs viss verksamhet sombl. a. är av betydelse för det svenska nedmstningsarbdd. En särskild referensgmpphar utsetts av regeringen för all följa verksamheten på detta område. EFU90 föreslår att de icke-nukleära delama av Studsviks FoU och programmet Ny kämteknikförs in i energiforskningsprogrammet. Vidare föreslås att ett programråd bildasför att i samråd med Studsviks företagsledning styra användningen av destatliga anslagsmedlen som avser icke kärnteknisk FoU. Remissinstanserna ärhuvudsakligen positiva till EFU Studsvik anser dock att medelsramen är för snäv ochpekar på Prop. 1989/90:90 all kämleknisk FoU inte behandlas i EFU 90. Förslaget all bilda ettsärskilt Avsnitt 21 programråd likslyrks också av Studsvik och övriga remissinstanser. StudsvikAB har inför /91 begärt sammanlagt 73,1 milj. kr. - Icke-kämleknisk FoU - 28 milj.kr. - R 2-reaklom - 24,6 milj. kr. - Övrig kärnteknisk FoU 20,5milj. DenFoU som bedrivs inom är av stor betydelse i samband med denpågående omställningen av energisystemet. Regeringen noterar härvid att detfinns en betydande enighet i remissopinionen i denna fråga. Vi gör följandebedömning när det gäller den framlida verksamheten vid Studsvik: Icke-kärntekniskFoU vid regeringen föreslår all 20 milj. kr. avsätts för dettaändamål under /91. Detta överensstämmer med EFU 90: s förslag. Regeringen anser detav EFU 90 föreslagna programrådet skall ha rollen som uppdragsgivare sombeställer FoU-insatser. Vidare skall det i rådets uppgifter ingå allupprätthålla skiljelinjen mellan de anslagsfinansierade och de kommersiella verksamhetsddamasaml se till alt verksamheten är samordnad med annan teknisk FoU som bedrivsinom energiforskningsprogrammet m. m. Del ankommer på regeringen att vid behovange ytterligare föreskrifter för verksamheten och att utse ledamöterna iprogramrådet. Regeringenanser alt det är motiverat all viss kämleknisk FoU fortsättningsvis bedrivsinom ramen för energiforskningsprogrammel bl. a. för all kompetensen inom kämteknikområddskall kunna bevaras och vidareutvecklas. Kompelens och kunnande av detta slagär viktigt för den personal som skall övervaka och driva den svenska kämkraflenfram lill dess alt den avvecklas. Regeringen anser dock attfrågan om R 2-reaklorns användning inom forskningen bör analyseras ytterligare.Härvid bör en bedömning göras av den reaktorbaserade naturvetenskapligaforskning som bedrivs i i ell intemationellt perspektiv samt de svenskauniversitets - och högskoleinstitutionernas behov av en inhemskforskningsreaktor. Vidare bör belysas hur verksamheten på delta område kanorganiseras och finansieras. ankomma pånaturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) atl genomföra denna utvärdering av denreaktorbaserade naturvetenskapliga forskningen som bedrivs vid R2-reaktom. NFRbör därför ges uppgiften all övergångsvis transferera anslagsmedel lill övrig kämlekniskFoU vid . Del ankommer på regeringen all närmare ange hur dennautvärdering bör genomföras samt formema för överföringen av medel mellan NFRoch Studsvik. En följd av regeringens förslag är all anslaget Bidrag lillverksamheten vid under Qortonde huvudtiteln upphör. Regeringenföreslår följande fördelning av medlen till Kämleknisk FoU förbudgetård1990/91. R2-reaktorn - 24 milj. kr. Övrigkärnteknisk FoU 19 milj. kr. Regeringen har i denna summa även inräknatresurser för området Ny kämteknik. Medlenbör som framgått ovan transfereras via NFR som också skall göra en utvärderingav den reaktorbaserade naturvetenskapliga forskningens behov av reaktorn vid Studsvik. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. Mol bakgmnd avgällande riktlinjer för energipolitiken ställs enligt EFU 90 ökade krav på myndighelsorganisationeninom energiområdet. Samordningen mellan myndighetema med ansvar inom energiforskningsprogrammelbör förbättras liksom deras samverkan med andra aktörer. Vidare bör formemaför utvärdering och uppföljning av framkomna resultat utvecklas. EFU 90 harfunnit en del brister i den nuvarande organisationen och föreslår bl. a. atlstatens energiverk ges en samordnande roll inom ramen för energiforskningsprogrammeloch alt de berörda programorganen ges ansvar för att genomföra utvärderingarav kvalitet och relevans i olika program. frislående organ knutet lillmiljö- och föreslås vidare tillskapas för att genomföraövergripande utvärderingar och uppföljningar av programmet. En konsekvens av EFU90:s förslag är all energiforskningsnämnden upphör som frislående myndighet.Remissutfallet uppvisar i denna del en splittrad bild. Majoriteten av remissinstansemahar inte närmare kommenterat förslaget. Ett tiotal remissinstanser sommotsätter sig förslaget anser alt energiforskningsnämnden väl fyller sinuppgift och bör kunna göra del även . De anför vidare att delföreslagna organet inte kan bli frislående om det knyts till regeringskansliet.Vidare framförs viss kriiik mol alt statens energiverk ges en mer samordnanderoll. Hittillshar relativt detaljerade riktlinjer för energiforskningen beslutals avregeringen och . 1 framliden bör enligt regeringens uppfattningansvariga myndigheter mot bakgmnd av statsmakternas energipolitiska beslut fåett ökat ansvar för all gemensamt utarbeta riktlinjer för samhälletsforsknings- och utvecklingsinsatser. Löpande redovisningar bör ske tillregering och riksdag. Vianser därför att det är av stor betydelse att planeringsprocessen ochorganisationen förändras på energiforskningsområdel i syfte att stärkasamordning och uppföljning av de insatser som sker i hela utvecklingsprocessen. Enligtregeringens uppfattning bör statens energiverk ges ell övergripande ansvar församordning mellan myndighetema med ansvar inom energiforskningsprogrammel.Syftet härvid bör vara atl gemensamt med övriga programorgansamordnar och koordinerar genomförandel av olika program och stödformer inom deramar som anges i slalsmaklemas beslut. Del gäller även all följa den verksamhetfrämst av ulvecklingskaraklär som industrin svarar för. Energiverkelssamordningsansvar bör gäka för tillförsel- och användningssektorema inomenergiområdet. motsvarande ansvar för insatser inom transportsektom börgälla för Iransportforskningsberedningen. Enligt vad vi har erfarit kommerenergiverket och iransportforskningsberedningen atl närmareklarlägga hur denna samordning bör utformas i samverkan med berördaprogramorgan m. m. I de fall myndighetema inte är överens bör frågan avgöras avregeringen. Det är väsentligt atlprogramorganen har ansvar för bedömningen av den vetenskapliga kvaliteten ochden energipoliliska relevansen i den forskning som stöds. En sådan granskningbör ske löpande. Myndigheternas programansvar innebär vidare att de i principfår etl övergripande ansvar för hela utvecklingsprocessen från forskning tillkommersialisering av ny energiteknik. Vissa invändningar har framförts mot altprogramorganen själva skak följa upp och utvärdera den forskning som bedrivsinom deras egna områden. Regeringen anser dock att del bör vara programorganensom har ansvar för all utvärdera denna forskning m. m. Oberoende utvärderingarav program och delprogram bör dock ske med vissa mellanmm. Del underlag som myndighetemalar fram bör i första hand användas för den egna planeringen. Som underlag för slalsmaklemasbeslut om energipolitik och energiforskning krävs alt underlaget även granskasoch bereds i eller i anslutning till där en sammanvägning kanske av de olika myndighetemas insatser. Med hänsyn till frågomas karaktär anservi det vara av stort värde atl regeringen kan bedöma dessa frågor friståendefrån myndighetema som verkar inom energiforskningen. Del kan bl. a. gälla allställa samman myndighelemas utvärderingar eller la fram övergripande underlagsom belyser statens och kraftförelagens insatser och ansvar för all utveckla nyenergiteknik. Vidare kan det gälla hur miljöfrågoma beaktas i energiforskningsprogrammel. Dennaarbetsuppgifts karaktär gör atl del inte är lämpligt all den genomförs avnågon av myndighetema som verkar inom energiforskningsprogrammet. Vi delardärför EFU 90:s uppfattning all den bör fullgöras av en särskild gmpp förutvärdering av forskning och utveckling inom energiområdet. Ordföranden och ledamötemabör vara frislående från och programorganen och beslå avföreträdare för bl. a. energibranschen, kommuner och högskolan. Gmppenbör i första hand basera sina analyser och bedömningar på underlag frånprogramorganen. Den bör dock även kunna ta initiativ till ut- Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. värderingar genom allbegära underlag och redovisningar från programorganen eller utarbeta sådantunderlag i egen regi. Till gmppen bör därför skapas ell mindre kansli med egnautredningsresurser. Det är särskilt väsentligt atl miljöfrågoma och industripoliliskaaspekter på utformningen av det framtida energisystemet uppmärksammas i gmppensarbete. Del är en uppgift för regeringen att utfärda närmare föreskrifter för gmppensverksamhet. Till följd av att AES-programmetöverförs lill statens energiverk och forskningsrådsnämnden saml all gmppen förutvärdering av forskning och utveckling inom energiområdet övertar ansvarel förövergripande utvärderingar föreslår regeringen alt energiforskningsnämndenavvecklas fr. o. m. den . Avvecklingen av energiforskningsnämndenbör genomföras i nära samverkan med och programorganen. Fråganom framtida arbetsuppgifter för nämndens personal kommer enligt vad vi harerfarit all övervägas i del arbete med all samordna insatserna inom ramen förenergiforskningsprogrammet som statens energiverk i samverkan med berördaprogramorgan kommer all genomföra . Vi utgår från all personalenskompelens las tillvara inom energiforskningsorganisa-lionen. Eventuellakostnader för alt avveckla nämnden bör betalas från energiforskningsanslaget. Prop.1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep. 21.2.5Forskning rörande dammsäkerhet och översvämningar Sverigesmeteorologiska och hydrologiska instituts uppdrag