prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Det innebär attäven t.ex. reklamalster kan vara föremål för upphovsrätt. Några skäl att frånskatteplikt undanta rättigheter avseende sädana alster eller rätt till systemeller program för ADB kan enligt min mening inte anföras. Rättigheter av dettaslag tillhandahålls i stor utsträckning skattskyldiga, varför ett undantagfrån skatteplikt skulle medföra kumulativa skatteeffekter. Enligt nu gällande bestämmelser likställs medskattepliktig vara visningsrätt eller annan rätt till kinematografisk film somavser reklam eller informa-'on. Sådana rättigheter bör enligt min mening ocksåfortsättningsvis alltid omfattas av skatteplikten. Alster av detta slagtillhandahälls numera i stor omfattning i form av videogram. Skatteplikten bördärför inte begränsas till enbart rätt till kinematografisk film av detta slagutan också innefatta videogram eller annan för återgivning gjord jämförliginspelning som avser information. Skatteplikten för reklamfilmer m.m. följerav vad som sagts ovan. I lagrådsremissen har föreslagits att undantaget i frågaom upphovsrätter inte bör omfatta rätt till översättning enligt 4 8upphovsrättslagen. Som skäl härför har anförts bl.a. att översättningar i storomfattning tillhandahålls inom näringslivet samt att det skulle medförahanterings- och tillämpningsproblem att skilja dessa från översättningar avlitterära verk. Lagrådet har anfört att i fråga om översättningar av litteräraverk bör dessa följa samma regler som originalverken och att det inte tordevara svårare att bestämma vad som är en översättning av ett litterärt verk änatt fastställa vad som är ett litterärt verk. Lagrådet framhåller vidare attdet mer sällan torde förekomma att tillhandahållandet av en översättning inomnäringslivet får formen av en upplåtelse eller överlåtelse av upphovsrättentill denna. Lagrådet framhåller också att sådana översättningar som inte avsesi 4 8 upphovsrättslagen blir skattepliktiga enligt huvudregeln. Jag anslutermig till lagrädets förslag i denna del. Mitt förslag: Det nuvarande undantaget från skattepliktför vissa fartyg och luftfartyg slopas. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar i huvudsak tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinran. Förslagetavstyrks dock av bl.a. SAS, och FöreningenAuktoriserade Revisorer. De invändningar som framförts avser i huvudsak dels delikviditetspäfrestningar som kan uppstå i samband med investeringar, delsproblem som hänger samman med den internationella trafiken, dvs, import ochexportfrågor. Skälen för mitt förslag: Enligt nuvarande bestämmelser iML undantas frän skatteplikt skepp för yrkesmässig sjöfart eller yrkesmässigtfiske, fartyg för bogsering, bärgning eller livräddning och luftfartyg föryrkesmässig person- eller godsbefordran. Även del, tillbehör eller utrustningtill sådant fartyg eller luftfartyg undantas under vissa förutsättninganUndantaget är av kvalificerat slag. vilket innebär att den som yrkesmässigttillhandahåller sådana varor har avdragsrätt för ingäende skatt. Kommittén har som mäl haft att åstadkomma enmervärdebeskattning med generell räckvidd. Mot denna bakgrund har kommitténfunnit att även ifrågavarande undantag frän skatteplikt bör slopas. Jag delar kommitténs uppfattning. För en sädan ordningtalar ocksä mitt förslag att inordna personbefordran under skatteplikten.Transporttjänster i övrigt är redan nu skattepliktiga. Det innebär attavdragsrätt praktiskt taget alltid kommer att föreligga för den mervärdeskattsom belastar förvärv av detta slag i den mån förvärvet avser yrkesmässigverksamhet, SAS och har hävdat att enskatteplikt för fartyg och luftfartyg skulle medföra allvariigalikviditetsproblem för transportföretagen. Anledningen härtill skulle vara attmervärdeskatten pä investeringar kan uppgå till betydande belopp, som företagenunder tvingas ligga ute med. Genom att reglerna för redovisning avmervärdeskatten bygger på bokföringsmässig redovisning, inträder rätten tillavdrag för ingående skatt i samband med faktureringen.Mervärdeskatteredovisning kan göras i omedelbar anslutning till utgången avden redovisningsperiod under vilken fakturan bokförts. För mervärdeskatt sompåförs vid införsel till landet inträder avdragsrätten när en av tullverketutfärdad tullräkning har mottagits av den skattskyldige, I sädana situadonerkan i vissa fall likviditets- och ränteförluster uppstå. Dessa förhållanden ärdock inte unika utan föreligger i alla verksamheten Det harocksä frän SAS anförts att en skatteplikt på detta område skulle medförastörningar och problem för bolagets transporter av bl,a, reservdelar mellan denordiska länderna. Med hänsyn till vad som i tullhänseende redan nu gäller förvaror av detta slag, torde dock inga betydande problem kunna förutses uppkommaenbart på grund av en mervärdeskattebeläggning. Med hänsyn till vad som anförtsföreslär jag att det nu behandlade undantaget från skatteplikt slopas. Häravföljer att de särskilda bestämmelserna om undantag för bärgning av sådantfartyg eller luftfartyg som är undantaget från skatteplikt och transport ianslutning till sådan bärgning också bör slopas. Regeringen har med stöd av 12 8 ML förordnat attluftkuddefarkoster skall jämställas med fartyg i detta sammanhang. Som framgårnedan föreslär jag att 12 S ML liksom de med stöd av denna paragraf meddeladebesluten upphävs. Härigenom kommer luftkuddefarkoster att bli skattepliktiga. Mitt förslag: Undantaget från skatteplikt för visskrigsmateriel slopas. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissin.stanserna har tillstyrkt eller lämnat förslagetutan erinran. Skälen förmitt förslag: Enligt nuvarande bestämmelser undantas från skattepliktkrigsmateriel som är underkastad utförselförbud och del till sådan materiel,när varan säljs till staten för militärt bruk eller för detta ändamål införstill landet för statens räkning. Vilka varor som omfattas av utförselförbudetframgår av bilaga till förordningen (1988:561) om förbud mot utförsel avkrigsmateriel m.m. Undantaget från skatteplikt är av kvalificerat slag.Motsvarande undantag gäller för annars skattepliktiga tjänster avseende krigsmaterielsom ägs av staten. Det ifrågavarande undantaget överfördes till dåvarandemervärdeskatteförordningen frän bestämmelserna om allmän varuskatt. Som skälför skattefriheten angavs att en skatteplikt endast skulle medföra en onödigomgång av betalningar Undantagethar vållat en del tillämpningsproblem. Vissa varor har både militär och civilanvändning vilket i många fall har gjort det vanskligt att bedömaskatteplikten. 1 synnerhet vid inköp av delar och tillbehör har det vidförvärvet i många fall varit svårt att avgöra om delen eller tillbehöret slutligenskulle avse krigsmateriel eller annan vara. Regeringenhar förordnat att den verksamhet som bedriver förstatens behov skall anses som yrkesmässig verksamhet enligt ML även till dendel den avser försäljning eller tillhandahällande av tjänst till statenbeträffande krigsmateriel som är undantaget från skatteplikt. Enligt beslutetföreligger för rätt till avdrag för ingäende skattenligt 17 8 ML för den yrkesmässiga verksamheten. Mervärdeskattpå varor och tjänster som tillhandahålls staten innebär ingen kostnad fördenna. Beskattningen träffar i princip all statlig upphandling avvaror och kominer med det föreliggande förslaget om en generell beskattningäven att träffa i princip all upphandling av tjänsten Ett undantag frånskatteplikt vid upphandling av krigsmateriel ger vid en sådan ordning enmissvisande information om denna upphandlings andel av budgeten. Redan avdetta skäl bör det nu aktuella undantaget slopas. Den generella kompensationsrätt för mervärdeskatt förstatliga myndigheter som ocksä föreslås gör vidare att det överhuvudtagetsaknas skäl att bibehålla skattefriheten för vissa försäljningar och tjänstertill staten. Mittförslag; Det nu gällande undantaget från skatteplikt för varulager,inventarium eller annan tillgång som tillhör verksamhet, när tillgängenöverlåts i samband med överlåtelse av verksamheten eller del därav eller övertasi samband med fusion eller liknande förfarande begränsas till att avse endastde fall då förvärvaren är skattskyldig. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinran. Advokatsamfundliksom bl.a. Föreningen och SvenskaRevisorsamfundel SRS anser att reglerna om undantag i samband med överlåtelseav verksamhet bör förtydligas. Skälen förmitt förslag: Från skatteplikt undantas enligt nu gällande bestämmelservarulager, inventarium eller annan tillgäng som tillhör verksamhet, näröverlåtelse sker i samband med överlåtelse av verksamheten eller del därav,fusion eller liknande förfarande. Skattefriheten förutsätter att tillgångarnaöverlåts till den som övertar verksamheten som sådan. Skälen förundantaget beträffande verksamhetstillgängar är i första hand av praktisk natunDen som övertar en verksamhet eller del av verksamhet har i allmänhet rätt tillavdrag för ingäende skatt. skulle således inte tillförasytterligare medel om ifrågavarande transaktioner var skattepliktiga. Härtillkommer att en sådan skatteplikt skulle medföra problem i de fall det i enöverlåtelse av detta slag ingår frän skatteplikt undantagna varor och i de fallden överlåtna verksamheten endast delvis medför skattskyldighet. Enligt kommitténs mening motiverar dessa förhållanden attifrågavarande transaktioner även fortsättningsvis undantas från skatteplikt. Kommittén har funnit att undantaget uttryckligen börbegränsas till de fall där övertagaren är skattskyldig till mervärdeskatt. Jagdelar denna uppfattning. Denna ordning överensstämmer också med vadmervärdeskatteutredningen föreslog i sitt slutbetänkande Översyn avmervärdeskatten del XI (SOU 1987:45). Frimärken, sedlar och mynt Mittförslag: Det nuvarande undantaget från skatteplikt för frimärken, sedlar ochmynt bibehålls. Kommitténs förslag: Kommittén har föreslagit att dengenerella skatteplikten också skall omfatta frimärken, sedlar och mynt. Remissinstanserna:Förslaget har i huvudsak lämnats utan erinran. avstyrker dock förslaget av konkurrens- ochkontrollskäl. Generaltullslyrelsen har angett att man inte kommer att kunnaupprätthålla en tillfredsställande kontroll över importbeskattningen omkommitténs förslag genomförs. Skälen förmitt förslag: Enligt nu gällande regler undantas frimärken från skatteplikt omde inte omsätts eller införs i särskild för butiksförsäljning avseddförpackning. Från skatteplikt undantas också sedlar och mynt som är eller harvarit gällande betalningsmedel. I fråga om guldmynt omfattar undantaget integuldmynt som präglats efter och som omsätts efter sittmetallvärde. Frimärken, sedlar och mynt som samlarobjekt omfattades avskatteplikt vid dåvarande mervärdeskatteförordningens tillkomst. Detnuvarande undantaget i fråga om frimärken infördes (prop. 1973:163, SkU62, rskn 350, SFS 1973:928). Som skäl anfördes de förhållanden som rådde ibranschen och de konkurrens- och kontrollproblem skatteplikten gav upphovtill. Endast en mindre del av omsättningen av samlarfri-märken skedde i denreguljära handeln. Den dominerande omsättningen skedde pä sätt som inte kundeinordnas under beskattningen, t.ex. mellan samlareeller inom samlarföreningan Till detta kom att införsel av frimärken direkttill samlare skedde på ett sätt som i praktiken gjorde en effektiv införselbeskattningomöjlig. Omsättningav sedlar och mynt undantogs från skatteplikt 1986 (prop. 1985/86:47, SkU 17,rskn 92, SFS (1985:1116), Som skäl härför angavs de med frimärkshandelnlikartade förhållanden under vilka fackhandeln för sedlar och mynt arbetade. Deförhållanden som tidigare motiverade undantag från skatteplikt för frimärken ,sedlar och mynt har inte ändrats. En skatteplikt skulle med stor sannolikhetfå till följd att handeln med dessa varor i ännu större utsträckning skulle skeutanför den reguljära handeln. Detta skulle medföra betydande negativakonsekvenser för den yrkesmässiga frimärks- och mynthandeln. Till detta kommervad generaltullstyrelsen har anfört i fråga om möjligheterna att upprätthållaen tillfredsställande införselbeskanning av dessa varor Även omprincipiella skäl i och för sig kan anföras mot att göra avsteg från dengenerella skatteplikten för varor bör - med hänsyn till vad som anförts ovan -det nuvarande begränsade undantaget från skatteplikt för frimärken, sedlar ochmynt behållas. Mittförslag: Undantaget från skatteplikt för vissa obligatoriska besiktningar hosAktiebolaget slopas. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har i huvudsak tillstyrkt eller lämnatförslaget utan erinran. Skälen för mitt förslag: Enligt gällande bestämmelserundantas från skatteplikt obligatorisk kontrollbesiktning av fordon ochobligatorisk besiktning av kilometerräknarapparatur hos Aktiebolaget . Undantaget i fråga om besiktning av fordon infördes vid dåvarandemervärdeskatteförordningens tillkomst. Undantaget motiverades inte särskilt. Obligatoriskkontrollverksamhet som utförs av statlig eller myndighet anses intesom yrkesmässig och medför således inte skattskyldighet. Sådankontrollbesiktning har i vissa fall genom författning anförtrotts aktiebolag.Som exempel kan förutom Aktiebolaget ocksä nämnasAktiebolaget och Svenska Elektriska MaterialkontrollanstaltenAB. Fastän dessa bolag har anförtrotts offentliga förvaltningsuppdrag är deinte myndigheter i regeringsformens mening. Verksamhet som staten bedriver ibolagsform räknas som yrkesmässig även när verksamheten bedrivs för attuteslutande tillgodose statens eget behov. Obligatorisk kontrollverksamhetmedför således alldd skattskyldighet när den bedrivs i bolagsform. Detsärskilda undantaget från skatteplikt för vissa av Aktiebolaget kontrollbesiktningar är alltså ett avsteg från den skatteplikt somannars omfattar här berörd kontrollverksamhet. Lagrådet har anfört att Aktiebolaget vid den obligatoriska kontrollbesiktningen av fordon och denobligatoriska besiktningen av kilometerräknarapparatur uppenbarligeninnefattar myndighetsutövning. Det saknas enligt lagrådet anledning attbetrakta myndighetsutövning som genom särskild lagstiftning anförtrotts ettbolag eller annat privaträttsligt subjekt på annat sätt än närmyndighetsutövningen sker i statens, ett statligt affärsverks eller en kommunsverksamhet. Lagrådet har därför föreslagit att ett särskilt undantag fränskatteplikt införs för vara eller tjänst som tillhandahålls som ett led imyndighetsutövning av bolag, förening, samfällighet, stiftelse eller enskildindivid med stöd av lag enligt 11 kap. 6 8 tredje stycket regeringsformen. Uppgifter som är jämförbara med dem som AktiebolagetSvensk utför är anförtrodda även ät bl.a. AB StatensAnläggningsprovning och . ÄvenAktiebolaget utför vissa uppgifter som kan anses innefattamyndighetsutövning, men som enligt gällande regler mervärdebeskattas. Den verksamhetsom bedrivs av ifrågavarande bolag är i sin helhet yrkesmässig. Enligt minmening skulle det strida mot mervärdeskattens principiella uppbyggnad attundanta en del av bolagens verksamhet från mervärdeskatt genom att draparalleller till det yrkesmässighetsbegrepp som skall gälla särskilt för statoch kommun. Att generellt undanta verksamhet av detta slag från skattepliktskulle dessutom leda till kumulativa effekter och konkurrensneutralitetsproblem.Att undanta besiktningar hos Aktiebolaget och hos de andrabolagen är enligt min mening även i övrigt obefogat. Jag är därför inte bereddatt föreslå att det av lagrådet förordade undantaget på detta område införs.Mot bakgrund härav och dä några bärande skäl i övrigt för fortsatt skattefrihetinte kan anföras anser jag att undantaget för Aktiebolaget bör slopas. Mittförslag: Det nuvarande undantaget från skatteplikt för skötsel genom samebysförsorg av renar slopas. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen förmitt förslag: Skötsel av djur är en skattepliktig tjänst enligt ML. Undantagetfrån skatteplikt för skötsel genom samebys försorg av renar har tillkommit isyfte att undanröja den ökade skattebelastning för vissa renägare som annarsskulle ha följt av den omorganisation av rennäringen som skedde genomdllkomsten av rennäringslagen (1971:437). Denna ökade skattebelastning skulleha drabbat de renägare som inte omfattas av redovisningsskyldighet enligt ML,dvs. de vars skattepliktiga omsättning inte uppgår till det belopp som anges i6 8 ML. Jag föreslår nu att beloppsgränsen för redovisningsskyldighetensinträde skall slopas och att mervärdeskatten fortsättningsvis skall redovisasfullt ut. Därmed ändras de förhållanden som motiverade undantaget frånskatteplikt på rennäringens område på sådant sätt att det inte längre finnsskäl att bibehålla undantaget. Jag anser därför att undantaget från skattepliktför tjänst som avser skötsel genom samebys försorg av renar bör slopas.Detsamma bör gälla den särskilda bestämmelsen i punkt 1 av anvisningarna till 2 8 ML att tjänst sommedlem i sameby utför Prop. 1989/90:111 enligt rennäringslagen för samebynsräkning inte skall anses som yrkesmässig. Lotterier och vadhållning tn.m. Mitt förslag: Lotterier, däri inräknat vadhållning ochandra former av spel, undantas också fortsättningsvis frän skatteplikt. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för mitt förslag: Tillhandahållande av lotterier,däri inräknat vadhållning eller andra former av spel omfattas inte avskatteplikten enligt ML. Kommittén har övervägt om spelinsatser skall görastill föremål för mervärdebeskattning men funnit att de skattetekniskanackdelarna med en sädan ordning övervägar de fördelar frän bl.a.konsumtionsneutralitetssynpunkt som kan vinnas. Jag delar kommitténs uppfattning och föreslår därför attlotterier, däri inräknat vadhållning och andra former av spel, undantas frånskatteplikt. Undantaget avser endast spelinsatser och omfattar således intet,ex, entréavgifter till inrättningar där spelet bedrivs. 2.3.1 En konkurrensneutral beskattning Mittförslag: För att lösa de problem med konkurrensneutralitet mellan offentligegenregi och upphandling som kan uppkomma hos statliga myndigheter,primärkommuner och landstingskommuner när mervärdeskattebasen breddas vidtassärskilda åtgärder. De innebär i huvudsak att flertalet myndigheter samt kommunernakompenseras för sina mervärdeskattekostnaden men på ett sådant sätt attresultatet blir kostnadsmässigt neutralt. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser instämmer i att det finns ett behov av att särskildaåtgärder vidtas för att säkerställa konkurrensneutraliteten inom offentligverksamhet när mervärdeskattebasen breddas. De av kommittén föreslagnahuvudprinciperna för en kompensationsordning tillstyrks också med någotenstaka undantag. Bakgrundendll mitt förslag: Skattskyldighet enligt 2 § ML föreligger för den som inomlandet i yrkesmässig verksamhet omsätter skattepliktig eller från skattepliktkvalificerat undantagen vara eller tjänst eller för den som omsätter sådanavaror och tjänster genom export. För stat och kommun gäller särskilda reglerenligt anvisningarna till 2 S ML. De innebär i huvudsak att statlig ellerkommunal verksamhet som bedrivs uteslutande för att tillgodose egna behovanses som yrkesmässig endast om den bedrivs i bolagsform Om tillhandahållande sker bäde internt ochtill utomstående Prop. 1989/90:111 betraktas endast den utåtriktade delen avverksamheten som yrkesmässig. Det är särskilt stadgat att SJ:s godsbefordransamt postverkets befordran av postpaket m.m. är yrkesmässig. Staten, liksom varje primär- eller landstingskommun, utgörett subjekt i mervärdeskattehänseende. Härav följer bl,a, att som statens egnabehov anses inte enbart de prestationer som utförs ät det egna organet utanäven de som tillhandahålls åt andra statliga organ. Motsvarande gällertillhandahållanden från ett kommunalt organ till ett annat inom en och sammakommun. Skälen för mitt förslag: Som nämnts medför den verksamhetsom bedrivs av statliga myndigheter eller av primär- och landstingskommuner istor utsträckning inte skattskyldighet. Någon rätt till avdrag för ingåendeskatt i verksamheten föreligger då inte. De statliga myndigheterna och kommunernauppträder i dessa fall i mervärdeskattehänseende som slutliga konsumentenDetta innebär särskilda problem i samband med en breddad mervärdeskattebas. Med den relativt smala bas för mervärdeskatten påtjänsteområdet som föreligger har konkurrensneutralitetsfrägor vid statligoch upphandling rests endast på begränsade områden. Det mestväsentliga är bygg- och anläggningsarbeten. Konkurrensneutralitet imervärdeskattesammanhang mellan upphandling resp. arbete i egen regi har därhjälpligt kunnat upprätthållas med reduceringsreglerna, dvs, en reduktion avbeskattningsunderlaget till och i vissa fall till avbeskattningsvärdet. En sådan reduceringsregel har också införts när det gällervissa tvättjänster ät stat och kommun, Pä vissa områden har det dock intekunnat införas någon särreglering som kunnat förhindra en snedvridning avkonkurrensvillkoren till fördel för utförande av arbeten i egen regi i ställetför upphandling. En i princip generell tjänstebeskattning i enlighet medvad jag har förordat skärper kraftigt konkurrensproblematiken. Avavgörande bety- delse är också slopandet av reduceringsreglerna pä i förstahand byggentreprenaden Sammantaget innebär dessa ändringar att det blir på enmängd områden som konkurrensförhållandena mellan arbeten i egen regi resp.upphandling kommer att rubbas. Om inget görs för att utjämna dessa skillnaderkommer en betydande snedvridning att ske. Arbeten i egen regi kommer attgynnas av mervärdeskattesystemet, medan upphandling frän friståendenäringsutövare kommer att missgynnas. Mervärdeskattesystemet skulle då kunna geincitament dll ett samhällsekonomiskt oradonellt handlande. Den offentligaverksamheten skulle i reellt hänseende fördyras och produktiviteten sänkas. Jag delar kommitténs och remissinstansernas uppfattningatt särskilda åtgärder måste vidtas för att säkerställa attmervärdeskattesystemet inte fär snedvridningseffekter inom den offentligasektorn när mervärdeskattebasen breddas. Nya reduceringsregler kan naturiigtvisinte användas. Detta skulle strida mot de grundläggande principerna förskatteomläggningen. En huvudprincip bör således vara att offentlig egenregiinte gynnas på bekostnad av upphandling. Det mäste också säkerställas attoffentlig utåtriktad verksamhetinte gynnas av skattesystemet vid konkurrens med privata sub- föreslagit för att åstadkomma dessa resultat är i vissaavseenden olika när det gäller statlig resp. verksamhet. Eftersom detär staten som uppbär mervärdeskatten kan frågorna delvis lösas på olika sätt.Jag redogör i det följande först för mina förslag såvitt gäller de statligamyndigheterna och därefter för primär- och landsdngskommu-nernasmervärdeskattesituation. 2.3.2 De statliga myndigheterna Mitt förslag: Egenregiproblemet löses genom att destatliga myndigheternas inköpsutgifter redovisas exkl. mervärdeskatt. Myndigheternafår rätt att avräkna påförda utgifter för mervärdeskatt mot budgetensinkomstsida, i stället för att som avräkna dessa utgifter mot anslag ochinkomsten Affärsverken skall inte omfattas av systemet. Enstaka andramyndigheter som bedriver utåtriktad verksamhet i konkurrens med privata företagpå områden som inte föresläs bli mer-värdeskattebelagda. kan också behövaundantas. Omen statlig myndighet tillhandahåller skattepliktiga varor och tjänster skallverksamheten vara att anse som yrkesmässig oberoende av om verksamheten bedrivsmed vinstsyfte eller ej. Yrkesmässighet skall dock inte föreligga omtillhandahållandet utgör ett led i en myndighetsutövning. Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med mittförslag. Remissinstanserna har i huvudsak tillstyrkt att denföreslagna redovisningsordningen införs, och varit av den åsikten attförslagen löser egenregi-problemen.