prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Skälen för minbedömning: De areella näringarna jordbmk, trädgårdsnäring, skogsbmk, fiskeoch rennäring utgör på många håll basen för näringsliv och service pålandsbygden. Deras betydelse i detta avseende har visserligen minskat, men imånga bygder, där de har liten omfattning, är de fortfarande vikliga påmarginalen. Utan de areella näringarna skulle underlaget för service ofta varaför svagt. Vissa bygder skulle över huvud tagel inte vara intressanta förbosättning. Det är mot denna bakgmnd viktigt att politiken för de areellanäringarna har ett inbyggt regionalpolitiskt ansvarslagande. Enligtriksdagens senaste beslut 1985 bör jordbmk bedrivasi hela landet för att främja en god regional balans och näringens betydelse försysselsättningen i bygder där det råder brist på andrasysselsättningstillfällen beaktas. Detta ger också en god försörjningsberedskap.Beslutet innebär bl.a. att de speciella förhållandena i norra särskiltskall beaktas vid utformningen av jordbmkspolitiken. Med hänsyn till bl. a.jordbrakets stora betydelse för befolkning, sysselsättning, service och miljömen även från beredskapssynpunkt är det enligt riksdagsbeslutet angeläget altbehålla ett regionalpolitiskt motiverat stöd tiU näringen i denna del avlandet. Stödet ges främst som prisstöd och rationaliseringsslöd. Under entreårsperiod, som inleddes , har ett särskilt åtgärdsprogram förjordbraket i norra genomförts. I detta har sysselsättningen satts icentram och insatser gjorts för att stödja tillkomsten av kombinationsföretagdär jordbmk ingår som en del. Regeringen konstaterade isamband med redovisningen av vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. (prop.1988/89:47, bil. 2) att den nuvarande livsmedelspolitiken kännetecknas av enlåg grad av måluppfyllelse, vilket även gäller det regionalpolitiska målet. Enparlamentarisk arbetsgrupp, som tillsattes , har under hösten 1989lämnat sitt förslagtill ny livsmedelspolilik. Förslaget har remissbehandlats. Chefen /90:76 för jordbmksdepartementel har för avsikt att återkommatill regeringen med förslag om en särskild proposition om en nylivsmedelspolitik, som skall gälla från . Jordbmketsbetydelse för den regionala utvecklingen har behandlats i enrad utredningar och forskningsprojekt. Den regionalpolitiska kommitténföreslår bl. a. att de selektiva stöd inom livsmedelspolitiken somhuvudsakligen är regionalpolitiskt motiverade bör inordnas i stöd för regionaltutvecklingsarbete. Detta förslag kommer att behandlas i den kommande propositionenom en ny fivsmedelspolitik. Inomskogspolitiken har funnits medel för att säkra en uthålligsysselsättning. Skogsvårdslagens ransoneringsbestämmelser är sålunda utformadeså att de inte bara skall medverka till en långsiktig hushållning somgenomsnitt för landet ulan också för arbetskraftregioner. Det statliga stödettill skogsbmket är så utformat att det skall stimulera till skogsbmk även itrakter där skogsvården gör verksamheten kostbar. Skogsvårdsstyrelsernasdecentraliserade organisation med tjänstemän i praktiskt taget varje kommun gerskogsägama nära tillgång lill information och rådgivning. Efterbeslut av pågår i och Västerbollens läns inlandförsök med intensifierad skogsvård i en annorlunda organisatorisk form.Verksamheten bygger på att och markägaren träffar enöverenskommelse om en plan för åtgärder till vilken staten bidrar med medel.Försöksverksamheten skall utnyttjas som underlag för prövning av det fortsatta stödettill skogsbmket fr.o.m. /93. Denregionalpolitiska kommitténs förslag om ökade FoU-satsningar inom delträtekniska området behandlar jag inom ramen för forskning utanförhögskoloma (avsnitt 8.7.2.) Fisketsbetydelse för sysselsättning och försörjning är särskilt framträdande iskärgårdsområden och vissa kusttrakter. Men också insjöfisket har på vissa hållstor betydelse. Havsfisket förändrades för svensk del kraftigt under 1970-taletgenom de utflyttningar av fiskegränsema som strandstaterna allmänt genomfördedå. Detta har lett till att svenska fiskare numera måste vara mer rörliga ochuppsöka de fiskeplatser vi har eller får tillgång lill. Genom att fisket tillstor del bygger på överenskommelser med andra länder måste fisket i storutsträckning organiseras centralt. Givetvis har dock kustfisket i våra egnavatten fortfarande stor betydelse och kan öka om vissa miljöproblem kan lösas. Förraåret träffades en överenskommelse mellan stalsministrama i EFTA-länderna om att frihandel med fisk och produkter skall införas fr.o.m. den Ijuli 1990 med en anpassningstid till Med överenskommelsenföljer bl.a. att möjlighetema att lämna generella statliga stöd till fisketbegränsas. En särskild utredare har på regeringens uppdrag gjort en översyn avprisregleringen på fisk och av den statliga administrationen på fiskets område.Han har därvid bl.a. föreslagit förändringar av det statliga stödet tillfisket. Chefen för jordbmksdepartementel har för avsikt att senare återkommatill regeringen med förslag i dessa frågor. Detär förhållandevis få människor som är sysselsatta i eller beroende avrennäringen. Näringen bedrivs emellertid över stora arealer och i bygder därsysselsättningsunderiaget ofta är mycket bristfälligt. Näringen fyller därfören viktig funktion för en levande landsbygd i inland. Vissafrågor som rör rennäringens förhållande till skogsbmket har behandlats avsamerättsutredningen (Ju 1983:05). a. dessa förslag har chefen förjordbmksdepartementel för avsikt att återkomma till regeringen i annatsammanhang. Underlandsbygdsriksdagen aktualiserades frågan om rätten till jakt och fiske påstatens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesQällen i . Jaktoch fiske på dessa marker disponeras av såväl sameby-medlemmama som markägama.1 den mån det inte inkräktar på samemas rätt till jakt och fiske, upplåterlanlbmksnämnden jakt och fiske till andra, varvid ortsbefolkningen prioriteras.Att prioritera ortsbefolkningen före samema är inte lagligt möjligt med hänsynlill samemas renskötselrätt. Minbedömning: Utbildningsinsatser har stor betydelse för en positiv regionalutveckling. För att nå ut tiU de människor som behöver utbildning och lillföretag där en kompetenshöjning är nödvändig bör olika utbildningsformer ges enbred geografisk spridning. Detta fömlsäller bl. a. flexiblaorganisationsformer. Jag kommer förstatt redovisa utredningsförslag, remissynpunkter och skälen för min bedömning ifrågor som rör respektive område: gymnasieskola, vuxenutbildning ochhögskoleutbildning. Därefter behandlar jag frågor av mer gemensam karaktär. Kommittén:Tillgängligheten till gymnasieskolan måste öka, främst genom en vidsynttolkning av regler och störte tolerans för skilda lokala lösningar, somexempelvis samarbete mellan gymnasieskola och vuxenutbildning.Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser instämmer i kommitténs allmänna bedömning avgymnasieskolans betydelse för en regions utveck- Prop. 1989/90:76 ling. Fleraremissinstanser, bl. a. länsstyrelserna i Västemorrlands, ,län samt kommun påpekar vikten av att gymnasieskolan görs såtillgänglig som möjligt. i anser att en välfungerande gymnasieskola är av fundamental betydelse för utvecklingen iinlandet och därför måste enligt nya samverkansformer mellangymnasieskolan, komvux och AMU prövas. Hoforskommun framhåller att den viktigaste satsningen måste ske inom ramen förgymnasieskolan. Det är enligt kommunen viktigt att tillgängligheten tillgymnasieskolan främst ökas genom en vidsynt tolkning av regler och störretolerans för skilda lokala lösningar som t. ex. samarbetet mellangymnasieskolan och vuxenutbildning. kommun stödjerspeciellt förslaget om att gymnasieelever i inlandet skall ges störremöjligheter lill studier på hemorten. kommun anser all varje kommun börges möjlighet att själva inrätta gymnasieskolor, vilket enligt kommunen skulleinnebära en stor ekonomisk utjämning för föräldrar med barn som måstestudera på annan ort. Skälenför min bedömning: Gymnasieskolan är utbyggd i alla delar av landet. Åtgärder harvidtagits för att även små kommuner skall kunna erbjuda sina ungdomar ett såvarierat utbildningsutbud som möjligt. 16-årskullama minskar kraftigt på1990-talel och därför krävs ytterligare åtgärder för att de små gymnasieskolomaskall kunna finnas kvar. Ökad grad av samläsning som ger möjlighet att behållagymnasieskolan även i små kommuner, var därför ett viktigt inslag i det uppdragtill översyn av gymnasieskolans linjer som regeringen gav () . SÖ:s förslag till utformning av den gymnasialautbildningen bereds just nu inom och jag har erfarit attstatsrådet under /91 räknar med att föreslå regeringenatt för lägga fram ett förslag till en omstmkturerad gymnasieskola.Tidpunkten kan dock, som skolminislem angav i årets budgetproposition,påverkas av resultatet av den kostnadsanalys som f n. görs inomutbildningsdepartementet. Sedanhösten 1988 pågår inom gymnasieskolan en treårig försöksverksamhet med treårigayrkesinriktade linjer. Innevarande år omfattar försöksverksamheten 10000intagningsplatser och statsrådet har föreslagitytterligare 1 200 intagningsplatser . Det innebär alt avalla elever som väljer en yrkesutbildning nu får en treårig utbildning. Ensärskild utvärderare följer försöksverksamheten. Regeringen har i åretsbudgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10) redovisat sina planer atlreformera gymnasieskolan så alt alla linjer blir treåriga. Jaghar erfarit alt en kommun som övergår från en tvåårig yrkesutbild ning till en treårig försökslinje erhåller ett schabloniserat statsbidrag som är avsett atl täcka av kostnadema för den utmstning som man behöver nyanskaffa. Många kommuner framhåller dock att utmstningen till försöksverksamheten blir dyr. Den analys som skolminislem gjort visar emellertid att de höga utmstningskostnadema inte i första hand beror på försöksverksamheten i sig utan på ett eftersatt underhåll och en tidigare låg 127 En heldel av de maskiner, som finns ute i skoloma , Prop. 1989/90:76 inköptes ibörjan av 1970-talel när yrkesutbildningen reformerades somgymnasieskolan infördes. Många kommuner har inte haft en realistiskavskrivningsplan för denna utmstning. Små och resurssvaga kommuner har destörsta svårighetema att möta det utmslningsbehov som finns, oavsett skälettill att det uppstått. Tilldetta kommer att näringslivet i stödområdet ofta består av enbart småföretag.De har inte heller råd att investera i dyrbara maskiner. Kommunema vill gämaanskaffa utmstningen till skolan. Blir detta möjligt skulle det kunna innebäraen kompetenshöjning i företagen i och med att de kan anställa ungdomar som harkunskap om ny teknik och modema maskiner. 1propositionen om en förändrad linjestruktur inom gymnasieskolan avserstatsrådet att också behandla frågor kring gymnasieskolans planerings-och budgetsystem. Jag är därför inte nu beredd alt, vad avser gymnasieskolan,biträda kommitténs förslag om särskilda medel till utmstning. Jag villsamtidigt erinra om att det finns medel avsatta för bl.a. detta ändamål inomramen för pågående insatser i delar av Bergslagen och norra inland.Jag återkommer strax till dessa. Jag vill också erinra om att regeringendisponerar vissa medel för projekt där en gymnasieskola samverkar mednäringslivet, t. ex. i ett teknikcentmm. Kommittén:En målmedveten utbyggnad av vuxenutbildningen är viktigt för att stödjautvecklingen av ett kunskapsintensivt och utvecklingsinriktat näringsliv. Vuxenutbildningeni de prioriterade landsdelama som tillgodoser mer framåtsyflande behov, iförsta hand vuxenutbildning och statens skolor för vuxna, bör fåökade anslag med 50 milj. kr. Vuxenstudiestödeti de prioriterade landsdelama bör höjas med ca 45 milj. kr. Remissinstanserna:SÖ förordar att det nuvarande automatiska sambandet mellan glesbygdsstödettill studiecirkelverksamhet och de regionalpolitiska områdesprioriteringamaupphör. Statens skola för vuxna, Hämösand, betonar all det är helt nödvändigtatt nya utbildningsinsatser görs för att ska klara 90-taletsvuxenulbildningsbehov. AMU-slyrelsen anser att kommittén när den diskuterarkompetensutveckling har en alltför institutionell syn. Det vore enligtAMU-styrelsen önskvärt att i ökad grad kanalisera samhälleligamedel till behov och inte lill institutioner. Mönsteråskommun ansluter sig till kommitténs uppfattning atl en målmedveten utbyggnad avvuxenutbildning och lokal högskoleutbildning är viktig för att stödja detlokala näringslivet och öka kommunens möjligheter alt förändra det negativalägel på utbildningsfronten. Hela ska leva, glesbygdsdelegationen saml påpekar att man inte får bortse från de utbildnings möjligheter som redan finns. Folkhögskolor och lantbraksskolor måste, 128 enligtTanums kommun, få ett ökat stöd i de områden där de utgör de enda Prop.1989/90:76 utbildningsinslitutionerna. Glesbygdsdelegationen menar attfolkhögskolorna kan få en alldeles speciell roll i landsbygdsutvecklingenp.g.a. sina lägen, friheten i inriktning, tradition av samhällsengagemang m. m. Skälenför min bedömning: Kommunernas vuxenutbildning byggdes upp under 1970-talet.Alla kommuner skall i mån av behov anordna gmndutbildning för vuxna (gmndvux)för dem som saknar gmndläggande färdigheter i atl läsa, skriva och räkna.Sammanlagt deltar drygt 25 000 personer i grundvux. Varje kommun får anordnakommunal vuxenutbildning (komvux) som omfattar såväl teoretiska ämnen somyrkesutbildning. Sådan utbildning finns i samtliga kommuner, även omomfattningen varierar. Vissa specialregler finns så att glesbygdskommuner ochandra små kommuner kan anordna komvuxkurser med lägre deltagarantal än normalt.Sammanlagt deltar ca 520000 kursdeltagare i komvux. Eftersom var och eni genomsnitt deltar 12 3 kurser kan man uppskatta antalet studerande underett läsår till drygt 200000 personer. Somkomplement till komvux finns statens skolor för vuxna (SSV) i ochHärnösand, vilka i form av distansutbildning erbjuder samma slags utbildningsom komvux. Många små kommuner i inlandet har i samarbete med SSV i Hämösandmed gott resultat prövat nya utbildningar som inriktas just mot glesbygdensbehov samt utbildningar för nya näringsgrenar. SSV har också tillsammans medkommunerna utvecklat nya metoder för vuxna att studera på distans. Jagvill även peka på den stora roll som folkbildningen och folkhögskolorna spelarför vuxenutbildningen. Ett betydande antal av landets 128 folkhögskolor liggeri regionalpolitiskt prioriterade regioner. Totalt deltar drygt 18 000elever i långa folkhögskolekurser. pågår en försöksverksamhet i några kommuner med ett närasamarbete mellan gymnasieskolan och vuxenutbildning. Hösten år 1989tillsattes en interdepartemental arbetsgmpp för utvidgat samarbete mellangymnasieskolan och vuxenutbildningen. Gmppen skall sammanställa och draslutsatser av de erfarenheter som gjorts och sedan lägga fram förslag om hurett ökat och fördjupat samarbete skall kunna åstadkommas. Kommunernasoch landstingskommunernas efterfrågan på undervisningstimmar för gmndvux ochkomvux har ökat och överstiger väsentligt den tillgängligastatliga resursramen. SÖ:s fördelningsbeslut har inneburit en begränsadomfördelning från i första hand storstadslän till glesbygdslän. 1 tider avresursknapphet är del inte möjligt att göra mer omfattande omfördelningarmellan olika län. Även det förhållandel att ett givet antalundervisningstimmar faktiskt kan fylla utbildningsbehoven hos en större gmppav vuxenstuderande, om gruppstorleken kan ökas, talar mot en ökad omfördelninginom nu gällande ramar från större kommuner till glesbygd. har förordat att vuxenutbildningen, i förs ta hand komvux och statens skolor för vuxna, får ökade anslag med 50 milj. kr. Detta skulle innebära en ökning av dessa delar av vuxenutbild ningen med . 9 1989/90. 1 saml Nr 76 Vuxenutbildningen är förnävarande föremål för en genomgripande Prop. 1989/90:76 analys. Jag är därförinte nu beredd att biträda regionalpolitiska kommitténs förslag om ökaderesurser till vuxenutbildningen. Jag vill även här erinra om de särskildainsatser som pågår i delar av Bergslagen och norra inland och sombl.a. innebär tillfälliga resursökningar till vuxenutbildning. Jag återkommertill dessa insatser. Enligtvuxenutbildningsförordningen (1985:288) får kurser startas inom komvux omantalet studerande beräknas varaktigt uppgå lill lägst tolv eller i glesbygdlägst åtta. Med glesbygd avses kommun som ingår i stödområdena A, B och Cenligt bestämmelserna om regionalpolitiskt stöd, med undantag för ort inomkommunen där treårig eller fyraårig linje av gymnasieskolan får anordnas(g-ort). Motsvarandedefinition av glesbygd finns även i förordningen (1981:518) om statsbidrag tillstudiecirklar m.m. Tilläggsbidrag med . för varje studietimme utgår för enstudiecirkel som hålls inom någon av de kommuner som ingår i stödområdena A, Boch C. Tilläggsbidrag lämnas dock inte för studiecirklar som hålls på sådan ortdär treårig eller fyraårig linje av gymnasieskolan får anordnas. SÖförordar i sitt remissyttrande över regionalpolitiska kommittén att detnuvarande automatiska sambandet mellan glesbygdsstödet till studiecirkelverksamhetoch de regionalpolitiska områdesprioriteringarna upphör. Eflersamråd med statsrådet är jag inte beredd att förorda det förslag som SÖlägger fram utan förordar att de nya stödområdena 1 och 2, med undantag för s.k. g-ort, utgör det område där komvux bör få starta kurser med åtta deltagareistället för tolv och där tilläggsbidrag för studiecirklar bör lämnas. Ettfåtal kommuner eller delar av kommuner som omfattas av dessa regler kommerdärmed inte längre att få tillämpa de särbestämmelser som gäller för glesbygd.För att underlätta övergången till de nya reglerna kommer statsrådet att föreslå att de nuvarande reglerna får gälla i dessa kommuner resp.delar av kommuner även för verksamheter som bedrivs under redovisningsåret1990/91. Högskoleut bild n ing Kommittén:En målmedveten utbyggnad av högskoleutbildning är viktig föratt stödjautvecklingen av etl kunskapsintensivt och utvecklingsinriktat näringsliv. Utökadeanslag med 50 milj. kr. per prioriterad landsdel bör ges till breddadhögskoleutbildning. Anslagen skall innefatta distansutbildning ochdecentraliserad utbildning. Remissinstanserna:En enig remissopinion instämmer i utredningens bedömningar och tillstyrker dessförslag. UHÄ anser att målet förhögskole- och universitetsverksamheten bör vara att varje högskola och universitet har en egen roll att spela inom det samlade högskolesystemet, en roll som bestäms av enhetens storlek, kom petensområde, lokalisering m. m. UHÄ tillstyrker det föreslagna resurstill- 130 skottetpå 50 milj. kr. per prioriterad landsdel och år för decentraliserad Prop.1989/90:76 utbildning och distansundervisning. SÖanser det angeläget att de insatser som görs av olika utbildnings-anordnare föratt utveckla distansutbildningen samordnas. I fråga om distansutbildning anserSkellefteå kommun att den åldersgräns som finns () skall tas bort.Bodens kommun anser att med hänsyn till storlek bör en kraftiginsats göras för att stärka resurserna för distansutbildning i länet. Lantbmksstyrelsenframhåller att antalet korttidsutbildade är högt inom lantbmket. En satsningäven på högskoleutbildning är därför angeläget i prioriterade landsdelar och pålandsbygden. Kommunernai föreslår att stöd ges till betydande högskoleutbildning i länetoch att decentraliserad utbildning förläggs till lämpliga delar av regionen. Skälenför min bedömning: Högskoleutbildningens betydelse för en balanserad regionalutveckling har blivit alltmer uppmärksammad under den senaste tioårsperioden.Högskolans insatser sett utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv har undersamma tid förstärkts i betydande utsträckning. Detta har skett dels genom enfortsatt utbyggnad av själva organisationen, dels genom inriktningen av denreguljära verksamheten inom högskolan och dels genom de särskilda satsningarsom vid olika tillfallen beslutats av regering och riksdag. har deförväntningar som från olika håll riktas mot högskolan på dess medverkan i denregionala utvecklingen kommit till allt starkare uttryck. Denregionalpolitiska betydelsen av högskolans verksamhet har flera aspekter. Avgmndläggande betydelse är givetvis att den utbyggda högskoleorganisationenökar utbildningens tillgänglighet och bidrar till en jämnare rekrytering avstuderande till gmndläggande högskoleutbildning i olika delar av landet, samttill en jämnare och bättre försörjning av arbetsmarknaden med olikautbildningar. En geografiskt väl utbyggd högskoleorganisation är också enväsentlig fömtsättning för att högskolans insatser för fortbildning ochvidareutbildning av yrkesverksamma skall kunna genomföras på sådana villkorsom. passar de berörda. Utöver de mer direkta arbetsmarknadsaspekterna harvidare den lokala högskolans verksamhet som sådan en stor betydelse i en meraallmänt kulturskapande mening och som länk till andra delar av kultur- ochsamhällslivet. Högskolans verksamhet kan också innebära atl det blir lättareatt attrahera näringslivsetab-leringar. Med1977 års högskolereform fastställdes huvuddragen av högskolans organisation påutbildningsenheter. Denna organisation utgör - som det formulerades avriksdagens utbildningsutskott - ett nätverk av riksrekryterandeuniversitet, fackhögskolor samt medelstora och mindre högskolor, som skallsamverka och komplettera varandra (UbU 1988/89:18). Organisationen har först nunått sin fulla utbyggnad genom tillkomsten av högskolan i /Ronnebyden Ijuli 1989 och beslut att inrätta en högskola!Trollhättan/den Ijuli 1990, samt med den särskilda organisation förplanering av högskoleutbildning påGolland som tidigare fastställt skaU gälla fr. o. m. budgetåret Prop. 1989/90:76 1988/89.1 varje län finns numera en högskola ellermotsvarande. 1hela landet finns därmed en organisation som sammantaget bör kunna tillgodosealla de krav som kan ställas på högskoleutbildning. Den fortsatta utvecklingenav denna bör inriktas mot att finna former för utökad samverkan mellan olikaenheter inom organisationen och den bör i första hand vara en uppgift förhögskoloma själva. Jag avser dock alt senare, efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet, föreslå regeringen atl samtliga länsstyrelser ges iuppdrag atl utarbeta underlag av betydelse för högskolomas planering av sinverksamhet. Jag vill härvid erinra om vad dåvarande utbildningsministem anfördeom länsstyrelsemas medverkan i högskoleplaneringen i prop. 1986/87:127 omfortsatt decentralisering inom högskolan. UHÄ bör också få i uppdrag att deltai detta arbete. Enutförlig redovisning av olika regionalpolitiskt motiverade ålgärder inomhögskolan lämnades av dåvarande utbildningsministem i budgetpropositionen år1987 (prop. 1986/87:100, bil. 10, s. 16 f.). På flera säU haren fortsattförstärkning av dessa insatser därefter skett liksom av insatser inom högskolanmed regionalpolitiskt viktiga effekter. 1 flera fall fortsätter genomförandetav dessa åtgärder även under /91 och följande år. Genomden stmkturplan för de mindre och medelstora högskolomas utveckling som UHÄ påregeringens uppdrag lade fram lades en allmän gmnd för denfortsatta planeringen. En för dessa högskolor mycket väsentlig förändring hardärefter inträffat genom beslut om en ny, kortareingenjörsutbildning inom högskolan (prop. 1988/89:90, UbU 30, rskr. Genomuppbyggnaden av denna utbildning - som pågår t.o.m. /94 -förstärks och permanentas den tekniska utbildningen vid dessa högskolor på ettsätt som svarar mot både allmänt nationella och mera direkta regionalpolitiskabehov. Utbildningsministem har i årets budgetproposition lagt fram förslag omhur de nya platsema för denna utbildning skall fördelas för tiden framrifi1993/94. Riksdagenbeslutade om särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland (prop. 1987/88:64, bil. 2, UbU 9, rskr.211). 1 enlighet härmed har en förstärkning av basorganisa-lionen vidhögskolorna i /och påbörjats. Denna satsning fullföljsi årets budgetproposition genom förslag av utbildningsministern om en fortsattförstärkning med sammanlagt ca 8,7 milj. kr. 1989/90:100 bil. 10, s.291).