prop · GD0378 · 1989-12-31 00:00:00 — Kommittén konstaterar atlutvecklingen inneburit all den konstmktion som riksdagenbeslutade nu i praktiken har frångåtts av berörda parter. Kommitténanser att hda laxefrågan bör las upp lill fömyad prövning. Det bör ske medutgångspunkt i resultaten av nu pågående utredningar om poslens sociala rollresp. kostnadema för verksamheten. Kommittén anser all en fömtsättning för en konslmktivbehandling av laxefrågan är all poslens samhällsansvar närmare preciseras och atlkostnadsbilden i tidningsrörelsen klarläggs. 1kapitel 8 söker kommittén beräkna de ekonomiska konsekvensema för dagspressenför del fall reglema om samhällsinformations- och kungöran-deannonsering skulleändras på det sätt som föreslagits av informalionsde-legalionen. Kommitténuttalar att normema för den av samhället bedrivna lidningsannonseringen istörsta möjliga utsträckning bör harmoniera med de övergripande mål stalsmaktemaangett för presspolitiken. 1kapitel 9 analyserar kommittén del för presspoliliken centrala begreppetmångfald. Det erinras om att det yttersta syftet med de pressstödjande insatsernaär att främja mångfalden och åstadkomma största möjliga bredd inyhetsförmedling och opinionsbildning. Del är sålunda fråga om denpublicistiska och redaktionella mångfalden och inte primärt om mängdenverksamma företag i juridisk eller förelagsekonomisk mening. Ikapitel 10 diskuterar kommittén innebörden av begreppen "dagstidning","allmän nyhetstidning" och "publikation avdagspresskaraktär", vilka i olika sammanhang omväxlande använts förattavgränsa det tidningskollektiv som över huvud tagel och i den mån vissa kvalifikationskrilerierär uppfyllda skall kunna komma i fråga för presstöd. Kommittén betonar delönskvärda i att med en sammanfallande term, som är tydlig och överensstämmermed gängse språkbmk, kunna beteckna det ifrågavarande kollektivet. Med tankepå att ett betydande antal a v de avsedda publikationerna utges endast en gångper vecka måste benämningen "dagstidning" anses mindre lämplig, ochkommittén förordar att i stäfiet termen admän nyhetstidning i fortsättningenanvänds för atl beteckna del tidningskollektiv som avses. Kommittén utvecklarockså, tiU ledning för framlida liUämpning i tveksamma fall, hur begreppetlämpligen bör avgränsas. 1kapitel 11 anges en norm för hur tidningar med delvis gemensamt innehåll börbedömas i samband med frågor om presstöd. Kommittén anser all man avrationaliseringsskäl bör överge den hittillsvarande ordningen, som bygger på ellomständligt klassificerings-, mätnings- och . kontrollförfarande, där ett stortantal huvudtidningar, avläggare och separata editioner får sitt redaktionellainnehåll granskat och procentberäknat nummer för nummer. Regeln i nuvarandeförordning om atl flera tidningar under vissa fömtsättningar skall anses varaen enda kan dessutom ifrågasättas från logisk synpunkt, och detsamma gällerbestämmelsen att i andra fall en viss del av en tidnings upplaga skall ansesutgöra en särskild tidning. Somhuvudprincip föreslås nu all staten även i presstödssammanhang 59 godtarden identitet som en tidning tilldelats av utgivaren genom hans val Prop.1989/90:78 Ett i vederböriig ordning registrerat och i tid- Bilaga 1 ningsvinjettenpresenterat namn motsvarar därmed en tidning utan att någonmätning av andelen "egel material" behöver genomföras. framhållerkommittén att även om en tidning utges i olika editioner, med delvisvarierat innehåll, bör den betraktas som en och samma publikation sålänge den framträder under enhetligt namn. Ianslutning till dessa generella rrormer rekommenderas vissa lilläggsreg-ler somskall motverka tillkomsten av utpräglade skenarrangemang, avsedda enbart attge effekt i presstödshänseende. 1de närmast följande kapitlen 12-14 redovisar kommittén sina konkreta förslag tillreformering av de direkta presslödsinsatserna. Systemet renodlas lill allomfatta tre stödformer, driftsstöd, utvecklingsstöd och samdislributionsrabatt vilka föreslås ersätta de nuvarande fem stödformerna. Ikapitel 12 presenterar kommittén sitt förslag lill hur ell driftsstöd - i principen motsvarighet till det nuvarande produktionsbidraget - skall utformas.Stödformen är till sin karaktär selektiv, dvs. stödmedel fördelas endast tilldelar av lolalkollektivei;, men inom det selektiva systemets ram bör liksomhittills automatiskt verkande, generella regler gälla i största möjligautsträckning. Normeringenbör dock lill viss del vara differentierad på så sätt att den särskilt anpassasför var och en av tre huvudgmpper: högfrekventa tidningar (med 6 eller 7nummer ), medelfrekvenla (med 3-5 nummer ) resp. lågfrekventa(med 1 eller 2 nummer ). Indelningen i dessa kategorier avviker i vissmån från den tillämpade, som bygger på begreppen flerdagars- resp. fådagarslidningar. Somallmänna kvalifikationskriterier för driftsstöd bör liksom gälla vissaminimikrav i fråga om abonnerad upplaga, prissättning m.m. Kommittén anser dockinte alt man skall ha kvar regeln om atl ell stödmollagande tidningsföretaginte får ge ut annonsblad av viss omfattning, I fråga om de hög- och medelfrekventatidningarna förordas också slopande av den hittillsvarande bestämmelsen althögst av spaltutrymmet får utgöras av annonser om driftsstöd skall utgå. Förde hög- och medelfrekventa tidningarna bör enligt kommittén i fortsättningengälla att spridningen bland hushållen i utgivningskommunen - täckningsgraden -inte får överstiga om driftsstöd skall beviljas. Denna procenlgränsföreslås få en mer generell och konsekvent tillämpning än . Endast i frågaom ett fåtal geografiska områden med speciella förhållanden rekommenderarkommittén all man undanlagsvis gör en avvikelse från huvudnormen. Kommittén föreslår vidare atlman överger pappersförbmkningen som huvudgmnd vid bestämningen av hur stort stödbelopp som skall utgå lill en hög- eller meddfrekvent tidning. I stället förordas en beräkningsnorm gmndad på vederbörande tidnings upplaga och utgivningsfrekvens. En maximering av stödbeloppet till en enda tidning bör gälla även i fortsätt ningen - 45 milj. kr. lill en högfrekvent storstadstidning och 10 milj. kr. lill andra högfrekventa och samtliga medelfrekventa tidningar. Förde lågfrekventa tidningarnas del förordas driftsstödet, i likhet med Prop.1989/90:78 del hittillsvarande produktionsbidraget, utgå med faslaschablonbelopp. Bilaga 1 Dessa blir enligt förslaget något högre än motsvarandebelopp enligt nuvarande regler. Inom denna lidningskategori bör också, liksomtidigare, högre belopp kunna beviljas tidningar som dels har en upplaga överviss storlek, dels en spridning som sträcker sig över en större del av landet.Den tidigare till ett visst tusental fixerade upplagegränsen föreslås dock idessa fall ersättas av en smidigare norm, som innebär att stödbeloppet trappasav i olika intervaller relaterade till successivt lägre upplagenivåer. Förde lågfrekventa tidningarna bör liksom tidigare gälla en lägre kvalifikationsgränsmed avseende på hushållstäckningen än för övriga tidningskategorier. Kommitténföreslår dock alt gränsvärdet höjs från 20 lill . Vidare föreslås för dessatidningar en justering av kravet på minsta mängd redaktionellt innehåll per årgång. Tillskillnad mot vad som rekommenderas i fråga om hög- och medelfrekventatidningar anser kommittén all en gräns alltjämt bör finnas för de lågfrekventatidningarna när det gäller hur stor andel av innehållet som får utgöras avannonser, om driftsstöd skall kunna beviljas. Gränsvärdet föreslås dock ifortsättningen bli 50 i stället för . Församtliga tidningskategorier föreslås följande. 1 den mån de föreslagna beräkningsnormernager etl utfall som för en viss tidning blir avsevärt sämre än med nuvaranderegler för produktionsbidrag skall enligt förslaget i flertalet fallreduktionen fördelas under en treårig övergångsperiod. Statens kostnader fördriftsstöd kommer därför att efter omläggningen ligga på istort sett samma nivå som innevarande år ca 400 milj. kr. för atl vidslutet av den treåriga övergångsperioden vara nere i etl lägre beloppräknat i fast penningvärde. Ikapitel 13 diskuterar kommittén teknisk förnyelse och samproduktion och drarslutsatsen att åtskilligt kan åstadkommas på området för all förbättradagstidningars kostnadsläge. Kommittén föreslår ell utvecklingsstöd för altskapa incitament för strukturrationaliseringar och andra ålgärder som kan gelångsiktigt positiva eflFekter. Utvecklingsstödbör utgå dels i form av bidrag till förpressinvesteringar hos enskilda förelag,dels i form av räntesubventioner och lånegarantier för lån som fömtsätts tas påden allmänna kredilmarknaden för investeringar i gemensammatryckerianläggningar, dels i form av samtryckningsbidrag för legotryckning avdagstidningar. Formfrågor, detaljfrågor och beloppsnivåer behandlas ianslutning till resp. stödform. Kommitténunderstryker att en förnyelseprocess måste innefatta lämpligautbildningsprogram. Kommittén föreslår en ram på 5 milj. kr. för utbildning,som inledningsvis bör användas dels för utveckling av en permanent utbildning ilidningsledning, dels för utbildningsprojekt av generell betydelse förbranschutvecklingen. Utvecklingsstödetersätter nuvarande utvecklingsbidrag, samverkansbidrag och lån ur pressenslånefond. Förslagen innebär bl.a. att den statliga långivningen lilltidningsföretag upphör. Ikapitel 14 föreslår kommittén vissa förändringar i beräkningsnormerna för samdistributionsrabatten. Denna stödform innebär att staten skjuter 61 tillett visst antal öre per exemplar av en allmän nyhetstidning om denna Prop. 1989/90:78delas ut till abonnenterna tillsammans med andra tidningar och med ett avBilaga 1 dislributionsförelagel tillämpat enhetligt dislributionspris.Rabattskalan föreslås nu få en annan uppbyggnad med fyra i stället för trerabattklasser, och öresnivåema, som varit nominellt oförändrade ,höjs genomgående. Båda de föreslagna förändringarna har getts en sådan profil allraballökningen blir relativt sett större i de skikt där de mindre ochmedelstora tidningarna har hela eller huvuddelen av sin upplaga. Statens kostnaderför samdislributionsrabatt beräknas med de förordade regeljusteringarna ökamed till ca 79 milj. kr., vilket innebär alt man i stort settåterställer den reala nivå stödformen hade i mitten av 1980-lalet. 1kapitel 15 presenterar kommittén sin helhetssyn på del reformerade presstödet iett tioårsperspektiv. Stödet bör fortsättningsvis bestå av driftsstöd,utvecklingsstöd och saindistributionsrabatt. Driftsstödet sänks något och fårmer uttalat än , karaktären av en grundläggande garanti för fortsattutgivning. Samdistributionsrabatten är principiellt oförändrad, men med höjdaöresnivåer. Detnya presstödet bör till stor del inriktas på angelägnautvecklingsinsatser med sikte på ett förbättrat kostnadsläge för stödtagandetidningar. Del bör ske genom utvecklingsstödet. Medelsanvisningen bördimensioneras så, atl koncentrerade och omfattande stödinsatser kan göras underen begränsad lid. Kommittén föreslår all anvisningen gradvis byggs upp frånhögst 60 milj. kr. år 1 lill högst 100 milj. kr. åren 3-6, för att sedanstegvis trappas av och åter vara högst 60 milj. kr. Syftet är alt medrelativt omfattande, samlade insatser ge tidningsföretagmöjligheter alt åstadkomma långsiktigt positiva förändringar i verksamheten,vilket kan beräknas medföra ett totalt sett lägre behov av löpandedriftsstöd. Denföreslagna utformningen innebär att medelsbehovet för statligt presstöd enligtkommitténs modell blir något lägre än enligt det nu gällande systemet. Detgäller både i det korta och i det långa perspektivet. Om del reformeradepresstödet ger de förväntade eflFekterna fulh ul, bör denna skillnad blisärskilt märkbar framemot tioårsperiodens slut. Ikapitel 16 påpekar kommittén att presstödsnämndens sammansättning ochorganisationen av arbetet är väl lämpade för de uppgifter som etldelvis nytt presslödssyslem kräver. Kommittén anvisar vissa möjligheter tillförbättring och systematisering av insamlingen av relevanta uppgifter m. m.och föreslår att regeringen ger nämnden i uppdrag att starta ell planeringsarbetemed sådan inriktning. Sammanställning av remissyttranden över Prop. dagstidningskommitténs betänkande (SOU ®'' 1988:48) Reformerat presstöd Efterremiss har yttranden över dagstidningskommitténs betänkande avgetts avpostverket, (), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)efter hörande av bl. i , universiteteti samt handelshögskolorna och journalisl-högskoloma i ochGöteborg, presstödsnämnden, patent- och registreringsverket, statskontoret, riksrevisionsverkel(RRV), näringsfri-helsombudsmannen (NO), statens pris- och konkurrensverk (SPK),i (LO), (),(), (),. , (), Grafiska arbetsgivare- och indu-slriorganisalionema. Föreningen (Faclu), (Veclu),, , , A-pressen,Föreningen , Föreningen , , och (Swedma). Hämtöverhar skrivelser inkommit från , Akliefrämjan-det. DagensIndustri, Aflfarsvärlden, (Handels), AB , (FLT), Sverige-Nytt, Dalamas TidningarAB, , Föreningen m. fl. Dagslidningskommitténsförslag till reformerat presstöd syftar till en förenkling och eflFektiviseringav del statliga presstödet. De nuvarande fem stödformema ersätts av tre nya ochtyngdpunkten förskjuts från löpande driftsstöd lill utvecklingsstöd. Fleraremissinstanser kommenterar i allmänna ordalag kommitténs olika förslag och eflFekternaav dessa i ett längre perspektiv. Många ger även principiella synpunkter påpresstödet. NO,TU, TCO, och stöder i huvudsak dagslidningskommitténsförslag men redovisar också avvikande uppfattningar i enskilda frågor. Statskontoretanser att dagstidningskommittén utfört en föredömligt gmndlig utredning därregeringskraven på förenklingar och besparingar är tillgodosedda. Samtidigtsaknar statskontoret den förnyade analys av dagspressens roll i mediesamhälletsom enligt direktiven ingått i uppdraget. Även eflFekterna av den planeradeskatteomläggningen borde ha behandlats mer ingående. RRVmenar att dagstidningskommiltén gjort en förtjänstfull analys av det statliga presstödet och dess tekniska och marknadsmässiga fömtsätt ningar. När del gäller driftsstödet presenterar kommittén, enligt RRV, 63 Emellertid har inte förslagens långsik- Prop. liga kostnadsdrivande eflFekterbeaktats tillräckligt. RRV anser därför att Bilaga 2 förslagen bara börgenomföras i kombination med ökad restriktivitet i fråga om bidragssalserna.Verket avstyrker också delar av del föreslagna utvecklingsstödetmed motiveringen att företagsekonomiskt lönsamma investeringarinte behöver direkta statliga subventioner, i alla fall inte i denstorieksordning som kommittén förslår. LO,Föreningen och A-pressen understryker viklen av att staten även ifortsättningen för en aktiv presspolitik i syfte att värna om bredd ochmångfald. LO ställer sig i huvudsak bakom den inriktning som dagstidningskommilténvill ge presstödet. motsätter sig LO att kostnadema för presstödetskulle låsas på en fastlagd nivå i minsl . Del måste vara möjligt attompröva slödels ramar och inriktning om mångfalden skulle äventyras en bit inpå 1990-lalet. LO ser med särskild oro på att de mer selektivt inriktade stödenföreslås minska med 60 milj. kr. Föreningen anser att betänkandet ihuvudsak uppfyller de krav som med rätta kan ställas på statsmaktens politik.Samtidigt finns del, menar föreningen, inga belägg för alt del föreslagnautvecklingsstödet kommer atl påverka presstmkturen i vare sig större ellermindre grad än de nuvarande stödformema. Föreningen utgår från att behovet avatt slå vakt om mångfalden i alla fall inte kommer att bli mindre . A-pressenmenar atl behovet av samhälleligt stöd lill dagspressen i själ"a verket ärstörre än när press.tödet infördes. Del finns tecken som tyder på att deelektroniska mediernas och etermediernas snabba utveckling leder till enallmän anpassning och likriktning av nyhetsvärderingen. framställs delsom att presstödet har näringspolitiska förtecken, men enligt A-pressen ärstödet enbart tillkommet av presspolitiska motiv. Det föreslagna presstödetkommer, med A-pressens egna förslag lill ändringar, atl bättre utvecklatidningsproduktionen och förstärka mångfalden. Presstödsnämndenär positiv till att dagstidningskommittén föreslagit en rad förenklingar närdel gäller frågan hur driflsbidragel skall fastställas men har samtidigtkritiska synpunkter på den praktiska tillämpningen av reglerna. Nämnden vändersig även mot kommitténs uppgift att "hjälp tifi självhjälp" urspmngligenskulle ha varit ett huvudmotiv för presstödet. Så har inte varit fallet, menarnämnden. Det har stått klart atl presstödet endast kan förhindra utslagningav lågtäckningstidningar och inte förändra stmkturen i branschen. Nämnden görheller inte samma optimistiska bedömning som kommittén av del föreslagnautvecklingsstödels dynamiska effekter. Troligen kommer det varken att hastörre, eller mindre inverkan på presstmkturen än de nuvarande stödformernahar. HTFoch Handels stöder förslaget att renodla presstödet från fem till tre former.De båda förbunden menar all en förelagsekonomisk gmndsyn måste finnasi dagstidningsbranschen. Först när den egna ekonomiska bärkraften inte ärtillräcklig för den eftersträvade bredden och mångfalden i nyhetsförmedling ochopinionsbildning, är det befogat alt från statens sida stödja verksamheten. SPK för ell ingåenderesonemang om presstödet och dagslidningskom mitténs förslag. Verket anser all kommittén på ett förtjänstfuUt sätt gått 64 igenompresstödets historia och nuvarande uppbyggnad och att förslagen Prop.1989/90:78 ligger i linje med utredningsuppdraget. SPK menar emellertid allförslagen Bilaga 2 inte är tillräckligt långtgående. Med den syn på konkurrensoch eflfektivitet i samhällsekonomin som SPK har att företräda, är ett syslemmed selektivt presstöd betänkligt eftersom det missgynnar effektivatidningsföretag. En förbättrad dynamik i syfte all minska presstödet kan bara åstadkommas om stödet förändras lill alt istörre utsträckning än inriktas på kostnadsrationaliseringar i deenskilda företagen, menar SPK. Kommitténs förslag torde endast marginellt påverkapris- och konkurrensförhållandena på tidningsmarknaden. Problemet är nämligen-inteen lågprodukliv teknisk utmstning, ulan dålig hushållstäckning förstödmottagande tidningar inom spridningsområdet, med åtföljande svårigheter atlsälja annonsutrymme. 1 själva verket finns del en teknisk överkapacitet tackvare de statliga medel som tidningsföretagen fått under . Från eflFektiviletssynpunktär det i stället viktigare att öka tidningsföretagens vilja lill samverkan.Enligt SPK skulle en successiv minskning av presstödet göra de stödmollagandetidningarna mer benägna att acceptera nya lösningar som l.ex.produktionssamverkan. Del hade, enligt SPK, varit värdefullt om dagstidningskommilténanalyserat de långsiktiga effekterna av regleringen på dagstidningsområdet,vilka förändringar som kan inträflFa om stödet avvecklas, samt vilkenpublicistisk mångfald som behövs för att säkerställa de presspoliliskamålen. Grafiskaarbetsgivare- och induslriorganisationerna, SAF. FLT och förordar en nedtrappning av presstödet. Grafiska arbetsgivarna och SAFtvivlar på att det reformerade presstödet kan bidra till att förverkligakommitténs målsättningar. Kommittén har valt stimulansvägen och är frikostigmed bidrag och stöd. Arbetsgivarorganisationerna föreslår själva den raktmotsatta strategin, en nedtrappning av samtliga stöd. Del skulle"tvinga" fram eftersträvade rationaliseringar och besparingar. Manförordar en successiv bantning av stödet under l.ex. en femårsperiod.Högerpressens Förening och anser att presstödet helt bör avvecklas.Dessa är, i likhet med SPK, kritiska mot atl utredningen inte diskuterar dedelar av direktiven som bl.a. behandlar möjligheten att se mångfaldsbegreppet iandra termer än antalet självständiga tidningsförelag. FöreningenLiberal Press anser atl dagstidningarna fyller en minst lika stor uppgift i dagsom tidigare och att ett statligt presstöd kan bidra till en eftersträvadmångfald. är det befogat att förändra presstödet så att man inriktarsig på att reducera kostnaderna i stället för att ständigt höja intäkternagenom olika stödformer. Det föreslagna utvecklingsstödet är dock diffust ochutformat på ett sådant sätt atl godtycke inte kan uteslutas. Det kan hellerinte vara en uppgift för staten alt bekosta en renodlad branschutveckling.Föreningen finner det anmärkningsvärt att kommittén inte fullgjort det idirektiven givna uppdraget att undersöka bl.a. alternativa utgivningsformer. Annonsörföreningentillstyrker alt presstödet ges en inriktning som främ jar en rationell produktionsapparat för främst lågtäckningstidningarna, så alt dessa blir mindre beroende av löpande driftsstöd. 5 1989/90. 1 saml Nr 78 framhåller all man delarde grundläggande motiven för presstödet men att Prop. 1989/90:78 omfattningoch former kan diskuteras. Den goda annonskonjunkturen Bilaga 2 sedan år1984 kan, enligt föreningen, motivera en reducering av presstödet. En sådanåtgärd skulle också medföra ökad konkurrensneutralitet mellan olika massmedier. Veclu.Faclu och Konsumentmarknadspress avvisar dagslidningskommitténs förslag attäven fortsättningsvis särbehandla dagspressen när del gäller del indirektapresstödet. De tre föreningarna yrkar att alla tidningar och tidskrifter befriasfrån mervärdeskatt på sina upplageintäkter och alt en enhetlig reklamskattesatstillämpas för all press. Veclu föreslår att presstödet omprövas i sin helhet isyfte atl förenkla och skapa lika konkurrensvillkor för den svenska pressen. Dagstidningskommilténhar bortsett från att verkligheten har förändrats. Föreningen pekar bl. a. påkvällstidningarnas, och i ökad omfattning morgontidningarnas, veckolidningslikabilagor. Veclu anser allmänt att statligt stöd bör utgå efter en ekonomisk behovsprövningav verksamheten, och all stödet skall vara av tillfällig karaktär. De nuvarandeformerna av direkt och indirekt presstöd gynnar ofta, genom sin generefiautformning, ekonomiskt framgångsrika tidningar som till sin karaktär är varialioirerav den renodlade populärpressen. Faclu och Konsumentmarknadspress anser att detindirekta presstödet till dagspressen, främst den lägre reklamskatten, kraftigtsnedvrider konkurrensförhållandena mellan dagspress och annan press. De bådaföreningarna menar att det inte bara är dagspiessen som är viktig för dendemokratiska processen, och man pekar särskilt på fackpressens betydelse förutbildning och vidareutveckling. Swedmaanser allmänt att annonser och andra reklammedier skall kunna tillhandahållasunder samma konkurrensbetingelser. Därför bör olika avsändare och medierbehandlas lika vad gäller mervärdeskatt, reklamskatt ochdistributionskostnader. Indirekta förmåner Befrielse från mervärdeskatt Dagstidningskommilténpekar på mervärdeskattens stora betydelse för presstödet. Om inte dagspressens upplageintäkter även i fortsättningen får vara befriade från mervärdeskatt måste hela presstödet omprövas. Kom mitténs bedömning på den här punkten delas av flertalet remissinstanser, bl.a. RSV, presstödsnämnden, statskontoret, NO. TCO, Journalistförbun det, TU, Grafiska fackJÖrbundel, HTF, A-pressen, Föreningen och . framförs kritik mot atl förslagen i betänkandet fömtsätter ett bibehållet indirekt presstöd. Statskontoret me nar all kommittén haft tillräcklig information för atl belysa konsekvenser na för presstödet av en mervärdeskatt på upplageintäkterna och en höjd reklamskatt. RRV hänvisar lill all; det i kommitténs uppdrag ingick att pröva alla former av presstöd, inkl. indirekta subventioner. Ändå analyse ras inga alternativ lill den nuvarande ordningen. , statskontoret, TCO, , , grafis- 66 kaarbetsgivarna, , Föreningen /90:78 Liberal Press, och delar uttryckligendagstid- Bilaga 2 ningskommitténs uppfattning i sakfrågan, dvs. attdagstidningarnas upplageintäkter även fortsättningsvis bör vara befriade frånmervärdeskatt. Man hänvisar i första hand till de ekonomiska svårigheter mångatidningar skulle hamna i om mervärdeskatt infördes.