prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta kan också ses som en ökning avbostadskostnaderna som emellertid balanseras direkt av sänkt skatt eftersomräntor förblir fullt avdragsgilla för det stora flertalet skattskyldiga. Övergångsreglerna för småhus bör inte inriktas endast påde senaste årgångarna såsom för hyreshus eftersom taxeringsvärdena försmåhusen ökar för alla årgångan Ett ytterligare skäl för annorlundaövergångsregler är att den "kostnadsökning" som uppkommer för egnahemgenom att skattelättnaden för ränteutgifter reduceras från till i förstahand beror på storleken på lånen och att många äldre egnahem har stora lån somen följd av i första hand ägarbyten. En viss extra lättnad för de senasteårgångarna är dock motiverad även för småhus med hänsyn till atttaxeringsvärdena väntas öka särskilt kraftigt för dessa årgångar samt medhänsyn till att nyproducerade villor i allmänhet är förenade med högskuldsättning. Sammantaget talar dessa omständigheter för att ökningen avfastighetsskatten för småhus till den långsiktiga nivån om avtaxeringsvärdet bör ske successivt och inte den 1 januari 1991.Samddigt är det angeläget att en sådan generell nedsättning avfastighetsskatten inte utsträcks över en alltför läng övergångsperiod avstatsfinansiella skäl. Mot denna bakgrund föreslår jag att fastighetsskatten försmåhus nedsätts temporärt till 1,för . Detta innebär att denav likformighetsskäl motiverade nivån om gäller först fn o. m. . För att ytterligare begränsa utgiftsökningen för desenaste årgångarna av de skäl som angivits, föreslår jag också att endast halvfastighetsskatt skall tas ut för årgång 1986-1990 under är 1991, för årgång1987 - 1990 osv., varvid dessa övergångsregler avvecklas . 1990 uppgår därmed fastighetsskattentill av taxeringsvärdet 1991 och 1992, till avtaxeringsvärdet -1995 samt till av taxeringsvärdet fn o. m.år 1996. Med årgång avser jag här liksom beträffande hyreshusen det vidfastighetstaxeringen beräknade värdeäret. 7.6Beskattning av intäkt vid uthyrning av privatbostäder m. m. Mittförslag: Intäkt av uthyrning m. m. av privatbostad, som inte är att hänföratill näringsverksamhet, beskattas som intäkt av kapital till den del denöverstiger 4 000 kn Vid uthyrning av ägt småhus medges härutöver avdrag av bruttointäkten. Vid andrahandsuthyr-ning av hyreslägenhet, där intäktenockså skall beskattas i inkomstslaget kapital till den del den överstiger 4000 kn, eller vid uthyrning av bostadsrätt medges i stället för nämndaprocentavdrag avdrag för den del av den egna hyran eller föreningsavgiften sombelöper pä det som hyrts ut. Dessa avdrag avses täcka kostnader för underhälloch reparation m. m. 1 övrigt medges avdrag i huvudsak enbart för ränton 4000-kronorsavdraget medges inte vid uthyrning till den skattskyldiges ellerdenne närståendes arbets- eller uppdragsgivare. I de fallen medges skäligtavdrag. RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Flera remissinstanser anser att det skattefria beloppet bör vara minst 8 000kr. RSV anför att inkomstredovisning av uthyrning inte låter sig inordnas i detförenklade deklarationsförfarandet. Antalet förenklade självdeklarationerkommer därför att minska om förslaget genomförs. RSV föreslår därför att den nuvarande gränsen på 8 000kn behälls. En del remissinstanser föreslår att det avdragsgilla beloppetindexregleras. Det anförs från flera håll att utbudet på bostadsmarknadenkommer att minska om förslaget genomförs. Vidare påpekas risken för att ensvart marknad uppstån Från bl. a. Turistråd framförs att de ändradeuthyrningsreglerna kommer att försämra villkoren för fritidsboende. Skälen förmitt förslag: gäller helt olikartade regler för beskattning avskilda slag av bostäder som uthyrs. Ett schablonbeskattat småhus - villa ellerfritidshus - kan hyras ut till stadigvarande bostad utan att hyresintäktenbeskattas. Däremot bryts schablonen och beskattas intäkten konventionellt omett småhus i förvärvssyfte brukar användas för tillfällig uthyrning i ickeringa omfattning. Detsamma gäller om fastigheten används för odling e. d. ochinbringar t. ex. intäkter från försäljning av trädgårdsprodukter elleravverkad skog. Avgörande för att uthyrning etc. skall anses som ringa ochschablonbeskattningen inte skall brytas är vissa beloppsgränser, nämligen attintäkterna får uppgå till högst 8 000 kn eller överstiga detta belopp men inte2 % av fastighetens taxeringsvärde. En bostad som innehas med bostadsrätt kan hyras ut upptill halva året utan skattekonsekvensen Om den hyrs ut helt eller tillövervägande delen under större delen av året blir hyresintäkten däremotskattepliktig i inkomstslaget kapital. Avdrag får då göras för avgift tillbostadsrättsföreningen, som inte är att anse som kapitaltillskott, ränta påskuld för lägenheten till annan än föreningen samt för övriga kostnader som harsamband med uthyrningen, exempelvis kostnader för reparation och underhåll underuthyrningstiden. Om en hyreslägenhet upplåtes i andra hand kan den i regelhyras ut utan att intäkten beskattas. Frågan är oreglerad iskattelagstiftningen men beskattning torde komma i fråga endast om uthyrningenanses yrkesmässigt bedriven. De nu beskrivna reglerna har som RINK utförligt redogörför kritiserats av flera utredningar . Jag delar RINK:suppfattning att likformiga och enkla regler bör införas och att samtliga typerav inkomster frän uthyrning i de nämnda fallen bör omfattas av beskattning. Inkomst av uthyrning av småhus som sker i rörelseliknandeformer och som således enligt de regler som gäller beskattaskonventionellt, bör för framtiden beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet.Uthyrningsinkomster i andra fall bör beskattas i inkomstslaget kapital. Dettainkluderar även intäkt vid andrahandsupplåtelse av hyreslägenhet. För attbeskattning skall ske bör det vara fråga om fall där den skattskyldigeverkligen uppburit vederlag antingen kontant eller i någon annan form. Jag villhär hänvisa till vad RINK anför om att det inte skall anses som hyra om enhyresgäst åtar sig att svara för sin egen elförbrukning, telefon eller annatsom har ett samband med det egna boendet. Åtar sig en hyresgäst attutföra arbeten på fastigheten, såsom ommålning, reparationer eller andraliknande åtgärder, bör värdet av detta dock beskattas hos uthyraren. Jag instämmer även i förslaget att det inte bör föranledanågra skattekonsekvenser om ägaren låter någon närstående bo i privatbostadenutan att betinga sig någon särskild ersättning. I konsekvens med att ägarensegna nyttjande av bostaden inte skall förmånsbeskattas bör inte heller dennämnda upplåtelsesituationen föranleda beskattning. Även de föreslagna avdragsbestämmelserna bör enligt minmening genomföras. Jag har inte funnit skäl att ge dem en generösareutformning än den som RINK föreslagit. För att underlätta utformningen avavdragsreglerna och för att undvika alltför markanta tröskeleffekter börkrontalsavdraget utformas som ett grundavdrag och som RINK föreslär bestämmastill . föreslås att den koppling till viss del avtaxeringsvärdet som gäller avskaffas. Vid uthyrning av ägt småhus bör därutöver avdrag medgesmed av hyresintäkten. Vid annan uthyrning bör däremot avdrag medges medden del av den egna hyran eller avgiften som belöper på vad som hyrts ut. Avdragetbör gälla för hela privatbostaden resp. hyreslägenheten. Vid eventuelltdelägande får således en proportionering ske. Beloppet 4 000 kn får inte drasav vid uthyrning till den skattskyldiges eller denne närståendes arbetsgivareeller uppdragsgivare eftersom sådana hyresinkomster ofta har inslag av löneller arvode. I stället medges i de fallen avdrag med skäligt belopp för dekostnader som den skattskyldige haft pä grund av upplåtelsen. De nu nämnda avdragen får anses täcka såväl kostnader somnormalt förorsakas av en uthyrning som eventuella utgifter för reparation ochunderhåll för att avhjälpa brist eller skada som har uppkommit underuthyrningstiden. Jag vill avslutningsvis erinra om att uthyrning inte inverkarpå skyldigheten att iförekommande fall betala fastighetsskatt. 513 De nya bestämmelserna återfinns i 3 S 3 mom. 33 1989/90. Nr 110 Del 1 8 Företagsbeskattning Prop. 1989/90: no Med företagsbeskattning avses vanligen beskattningen avaktiebolags, ekonomiska föreningars och andra juridiska personers inkomst avrörelse, jordbruksfastighet och - konventionellt beskattad - annan fastighet.Dessa företag betalar en pä nettovinsten baserad statlig inkomstskatt(bolagsskatten). Bolagsskatten är i huvudsak utformad efter ett nominalistisktsynsätt. Flertalet av företagen som betalar bolagsskatt är ocksåskattskyldiga till vinstdelningsskatt. Vinstdelningsskatten beräknas på enreal, inflations-justerad, vinst över en viss nivå. I begreppet företagsbeskattning inryms ocksåinkomstbeskattning av enskilda näringsidkare. Enskilda näringsidkare betalarsåväl som statlig inkomstskatt. I den översyn av skattesystemet som gjorts av de fyraskatteutredningarna har företagsbeskattningsfrågorna hanterats av i första handURF. Beträffande beskattningen av enskilda näringsidkare grundas URF:s förslagi viss utsträckning på vad som redovisas i RlNK;s betänkande. En huvuduppgift för URF har varit att föreslå ändringar avföretagsbeskattningen som leder till att inlåsningen av kapital minskarsamtidigt som mer likvärdiga skattemässiga villkor kan ges för olika typer avfinansieringsformen En viktig strävan har varit att åstadkomma en anpassningtill den internationella utvecklingen på skatteområdet. URF anser att inkomstbeskattningenbör utformas efter i huvudsak nominalistiska principen Alternativaskattemodeller som behandlas men avvisas är en övergäng frän inkomstskatt tillutgiftsskatt, en s.k. cash-flowskatt, och en inkomstskatt enligt real metod.Det mål som uppställs är en ny företagsbeskattning med kraftigt sänktbolagsskattesats och avsevärt begränsade reserveringsmöjligheten En lågbolagskatteniva är i sin tur en förutsättning för att balansera full avdragsrättför nominella räntor med en beskattning av nominella kapitalvinsten Den av URF föreslagna bolagsskattesatsen, , äranpassad till de av RINK föreslagna skattesatserna för arbets- ochkapitalinkomsten URF:s diskussioner kring bolagsskattenivån leder fram till attavkastningen på eget kapital i aktiebolag skall dubbelbeskattas. Kommitténföreslår i konsekvens härmed att de lättnader i dubbelbeskattningen på utdeladvinst som finns i dagens system, rätten till Annellavdrag och det 70-procentigautdelningsavdraget på icke börsnoterade aktier, tas bort liksom avdragsrättenför insatsutdelning i ekonomiska föreningar. Den totala inkomstbeskattningen för aktiebolag m.fl. börenligt kommittén behållas ungefär på den nivå som följer av nuvarande regienDen kraftiga breddningen av skattebasen och motsvarande sänkning avskattesatsen kommer emellertid att medföra en omfördelning och utjämning av dettotala skatteuttaget. En sådan effekt är att skatteuttaget kommer att öka förföretag som av strukturella skäl har ett litet eget kapital. Remissinstanserna är positiva till kommitténs förslag istort. En reforme ring av företagsskattesystemet med den föreslagna inriktningen anses nöd vändig. Från flera håll framförs det värdefulla i att ansluta till enfortgående S14 En i det närmaste totaluppslutning finns kring för- Prop. 1989/90:110 slaget att ha ennominalistisk beskattningsmetod. Förslaget har emellertid inte helt undgått kritik av merövergripande slag. En sådan punkt gäller kravet att regelsystemet skall präglasav enkla, begripliga och lätthanterliga inställning betonaskanske framför allt från skatteförvaltningens sida. I frågan omdubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster uttalar några remissinstanser attdubbelbeskattningen bör avskaffas. En annan principiell fråga somuppmärksammas gäller sambandet mellan redovisning och beskattning. Här framförskritik mot att kommittén inte närmare övervägt frågan om skattereglernaskoppling till redovisningen. Tanken på en framtida översyn av den frågan tasockså upp. Beträffande egenföretagarnas beskattning uttrycker mångaremissinstanser kritik och oro över att enskilda näringsidkare skall få enmindre gynnsam beskattningssituation än aktiebolagen. För egen del anser jag att företagsbeskattningen liksom nubör grundas pä en nettovinstbeskattning. I fråga om valet mellan ennominalistisk. metod och en real metod talar redan det skälet att realbeskattning knappast förekommer i omvärlden mot en sådan lösning. Ett annatskäl är att beskattningen i hushållssektorn föreslås ske enligt nominalistiskaprinciper (avsnitt 3). Jag anser därför att även företagsbeskattningen börutformas efter sådana grunden En konsekvens av mitt ställningstagande i frågaom valet av beskattningsmetod är att vinstdelningsskatten bör tas bort. Hänsyntill inflationen måste därför tas på annat sätt. Detta sker i mitt förslagbl.a. genom fastställandet av skattesatsen och utformningen avreserveringsmöjlighe-terna. Vidare delar jag URF:s uppfattning att det sammanlagdauttaget av inkomstskatt frän företagssektorn bör vara i stort sett oförändrat.Reglerna för fastställande av den skattepliktiga inkomsten och skattesatsensstorlek bör inte ändras på ett sådant sätt att de för företagssektorn i desshelhet innebär en lindring eller ökning av skattebelastningen i förhållande tillvad som följer av nuvarande av systemet kommer att medföraen omfördelning och utjämning av det totala skatteuttaget. Dereserveringsmöjligheter som föresläs i det följande kommer bl.a. att leda tillatt skatteuttaget för företag som av strukturella skäl har ett litet egetkapital kommer att öka. Särskilt gäller detta de finansiella företagen, bl.a.bankerna. Det övergripande resultatet bör dock bli en minskad spridning iskattebelastningen eftersom de finansiella företagen i dagens system sett överen har haft en läg skattebelastning i förhällande tillicke-finansiella företag. I lagrådsremissen togs fasta pä URF:s förslag att avskaffaolika former av lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen. Det gällerAnnellavdra-get, avdraget för utdelning på medlemsinsatser i kooperativaföreningar och avdraget för utdelning i icke börsnoterade aktiebolag(70-procentsavdraget). Bakgrunden till förslaget var att utdelade vinstmedel ifortsättningen kommer att träffas av ett betydligt lägre skatteuttag tillföljd av sänkta skattesatser i såväl företagsledet som ägarledet. Det finns enligt min mening anledning att ta upp saken pänytt. draget ochavdraget för insatsutdelning i kooperativa föreningar ger en be- gränsad lättnad i dubbelbeskattningen i och med att de ärknutna till storie- Prop. 1989/90:110 ken av det fullbeskattade kapital somägarna av företagen skjutit till. I ekonomiskt avseende är denna form avliittnad motiverad även i ett skattesystem med låga skattesatser. 1 frånvaro avlättnader uppkommer nämligen en diskriminering av sädana investeringar somfinansieras med nyemission (tillskjutet kapital) i förhållande tillinvesteringar som finansieras med kvar-hallna vinstmedel eller med lånat kapital. 1 förhållande till investeringar med kvarhållen vinstdiskrimineras visserligen inte nyemissioner på företagsnivå. Skattekilarna äridentiska för de olika finansieringsformerna. Däremot föreligger endiskriminering när man också beaktar utformningen av ägarbeskattningen,eftersom den effektiva beskattningen av realisationsvinster är lindrigare änbeskattningen av utdelningsinkomster. Det senare är en följd av att det avolika skäl inte ar önskvärt att beskatta värdestegringsvinster pä aktier när dessauppkommer Utan först när de realiseras. Olikabehandlingen av kvarhållen vinst och utdelad vinst iägarledet ger i frånvaro av lättnader på utdelad vinst på företagsnivå entotalt sett lägre skattebelastning på kvarhållen vinst än på utdelad vinst.Detta bidrar till att låsa in kapital i befintliga företag med risk församhällsekonomiska effektivitetsförlusten Beräkningar visar att ett behållande av Annellavdraget idet nya systemet skulle ge en balans mellan skatten på nyemissioner ochkvarhållen vinst. Detta innebär också att inlåsningen av kapital begränsas. Annellavdraget har-genom knytningen tillnyemissioner-fördelen framför andra mer generella lättnader idubbelbeskattningen att den till en förhållandevis låg statsfinansiell kostnadger en ökad effektivitet i samhällets kapitalallokering. Jag föreslår attAnnellavdraget behålls i sin nuvarande utformning. De skäl som jag anfört för att behålla Annellavdraget idet framtida företagsskattesystemet är tillämpliga även för avdragsrätten förinsatsutdelning i kooperativa föreningan Beträffande 70-procentsavdraget ärläget annorlunda. Denna lättnad haren mer generell utformning änAnnellavdraget och är inte kopplad till tillskjutet kapital. För de fåmansägdaaktiebolagen innebär 70-procentsavdraget att det i dagens skattesystemföreligger en skattemässig balans n-iellan ägaruttag i form av lön och i formav utdelning. 1 det nya systemet - med dess generellt sänkta skattesatser -uppnås balansen utan något utdelningsavdrag. Tvärtom är det nödvändigt attgenom särskilda regler begränsa uttag av arbetsinkomster från fåmansägdaaktiebolag i form av lågbeskattad utdelning. Jag vill i sammanhanget ocksåerinra om att denna kategori av aktiebolag har samma tillgång tillAnnellavdraget som andra aktiebolag. Mot den här angivna bakgrunden anser jagatt 70-procentsavdraget kan slopas. Ställningstagandet att den nya företagsbeskattningen börha en kraftigt sänkt bolagsskattesats kopplad till begränsadereserveringsmöjligheter gjordes i prop. 1989/90:50. föreslogs attredan fno.m. ta ett första steg mot en ändradföretagsbeskattning. Syftet var att få en injukareövergång till det nya systemet. Förslaget innebar att skattesatsen för bl.a. aktiebolag sänktes från till4() %.Parallellt med detta slopades Prop. 1989/90:110 rätten till avdrag föravsättning till allmän investeringsfond som utrymmet förlagernedskrivning begränsades. Som nämnts anslöt sig till minbedömning och godtog med någon smärre justering regeringsförslagen (SkUlO,rskr 96). Det förslag som kommer att redovisas närmare byggeralltså i hög grad på URF:s betänkande. Det innebär bl.a. att den koppling som för närva rande finns mellan redovisning och beskattning behålls i det nya systemet. Frågan har uppmärksammats alltmer . Den har emellertid inte kunnat behandlas mer ingående under detta lagstiftningsarbete. Det ' ' ' kan därför finnas anledning att i belysning av det nyasystemet senare ta upp frågan. I andra hänseenden görs stora förändringar i systemet.Risken finns att särskilt helt nya inslag kan uppfattas som besvärliga till enbörjan. Några av förändringarna innebär å andra sidan påtagliga förenklingarDet gäller bl.a. avskaffandet av vinstdelningsskatten. Även förslaget att förasamman vissa inkomstslag bör verka i den riktningen. Jag vill i det härsammanhanget också erinra om den systematiska översyn som skall göras senare(avsnitt 2). I fråga om bl. a. aktiebolagen har några viktiga stegredan tagits. Beslutet att slopa möjligheten att göra ytterligare avsättningartill allmän investeringsfond innebär i praktiken att systemet redan börjatavvecklas. Även beträffande avskrivning på skeppskontrakt och möjligheter tillprimäravdrag på byggnader har URF:s förslag att slopa dessa avdragsmöjligheterredan genomförts. Övriga förslag bör genomföras först till taxering. Enskilda näringsidkare berördes inte av de begränsningarav lagerned-skrivningsrätten som beslutades . Skälet var att fysiskapersoner inte fick del av någon större skattesatssänkning under inkomståret1989. Den skattesatssänkning som genomförts för förutsätterinte heller några större begränsningar av reserveringsmöjligheterna för enskildanäringsidkare. Den enda justering som bör göras är att i enlighet med URF:sförslag ta bort möjligheten att göra avsättning till allmän investeringsreservredan fno.m. En sådan åtgärd bör av administrativa hänsynoch rättviseskäl omfatta i princip samtliga enskilda näringsidkare. Med hänsyntill möjligheten att ha brutet räkenskapsår-t.ex. räkenskapsår som löper utden - bör bestämmelsen att avskaffa rätten till avsättning tillallmän investeringsreserv kunna tillämpas redan fno.m. 1 fråga om den framtida beskattningen av enskildanäringsidkare ställdes utredarna inför särskilda svårigheter. En strävan harvarit att skapa regler som ger en rimlig neutralitet både i förhållande tillbeskattningen av fysiska personer - lika beskattning av arbetsinkomster - ochbeskattningen av aktiebolag - lika beskattning av kapitalinkomsten En bristman har velat komma till råtta med är den möjlighet som egenföretagarna har iförhållande till löntagare att utnyttja skattekrediter för konsumtion. Avdetta skäl föreslår URF att egenföretagarna - till skillnad från dagens system- skall få mer begränsade reserveringsmöjligheter än aktiebolagen. För att fåtillgång till mer omfattande reserveringsmöjligheter krävs attnäringsverksamheten på ett mer påtagligt sätt skiljs från den privata ekonomin. Många remissinstanser anser att enskilda näringsidkare fåralltför begränsade möjligheter till inkomstutjämning. Det är viktigt att intereserveringsmöjligheterna begränsas mer än nödvändigt. Enligt min uppfattningbör det också vara möjligt att utforma något generösare regler inom ramen förvad som är godtagbart från neutralitetssynpunkt. De regler som i det följandeföreslås för egenföretagarna har därför pä vissa punkter fått en delvis ändradutformning i förhållande till URF:s förslag. En egenföretagare kan om han så vill utveckla sinverksamhet inom ramen för ett aktiebolag. Enligt URF finns det skäl att geegenföretagarna tillgång till ytterligare en företagsform som ger sammaexpansionsmöjligheter som ett aktiebolag. URF pekar här på två alternativ.Enmanshandelsbolaget -med beskattning enligt aktiebolagsreglerna - och särskildredovisningsmetod (SRM). har bedrivits ett utredningsarbete kringdessa frågon Inom har man studerat möjligheterna atttillåta handelsbolag med bara en fysisk person som bolagsman. harjordbruksdepartementet utrett frågan om att tillåta familjejordbruk iaktiebolags- eller handelsbolagsform vid tillämpningen avjordförvärvslagstiftningen (Ds 1989:64). SRM har utretts av en särskild utredare (1989:94).Liksom tidigare s.k. staketmodeller bygger förslaget på att näringsverksamhetenbeskattas skilt från privatekonomin. Förslaget har tagits fram på mycket korttid men det innehåller ändå nya tekniska lösningar på olika problem. Även om skattesatsen innanför "staketet" ärdensamma som för aktiebolag avviker SRM-reglerna från aktiebolagsreglerna.Bl.a. skall en viss del av avkastningen på kapitalet i verksamhetenenkelbeskattas och fastighetsvinster beskattas enligt särskilda skillnad är att en del av den näringsskatt som tas ut anses som förtidauttag av egenavgiften Ändringar i avgiftsnivån pareras i SRM genom entillkommande skatt eller skattereduktion vid uttagstillfället. Den föreslagna modellen medför den principiella fördelenatt den ger egenföretagare möjlighet att expandera verksamheten på likartadevillkor som aktiebolag utan att bolagsformen behöver väljas. Ett problem med modellenär emellertid att den visserligen kan ge lämpliga ekonomiska effekter i ettvisst typfall men att effekterna kan bli helt annorlunda om förutsättningarnavarieras. Bl.a. leder den föreslagna enkelbeskattningen av en viss del avnäringsinkomsten till att enskild näringsverksamhet med stort eget kapitalgynnas särskilt, såväl i förhållande till motsvarande verksamhet i ett aktiebolagsom i förhållande till enskild näringsverksamhet där det egna kapitalet inte ärlika stort. Därtill kommer modellens komplexitet, de nya tekniska lösningarnaoch de därav följande tillämpningsproblemen. Det har inte varit möjligt att på den korta tid som ståtttill buds komma med ett förslag som behåller modellens fördelar utan attmedföra de nämnda problemen. Det föreligger inte nu förutsättningar attgenomföra en lagstiftning på grundval av det lämnade SRM-förslaget.SRM-modellen bör emellertid utredas vidare. Målet för utredningsarbetet är attkunna erbjuda egen- företagare möjlighet att arbeta på samma skattemässigavillkor som aktiebo- Prop.