prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — På motsvarande sätt ärräntekostnader avdragsgilla löpande vart efter de betalas ut medanreaförlustavdrag förutsätter en avyttring. Detkommer fortfarande finnas andra skillnader i behandUngen på avdragssidanvilket jag strax återkommer tiU. Bestämmelsernaom beskattning av fordringar finns i 29 § SIL. Mitt förslag:Reaförluster skall enligt huvudregeln vara avdragsgilla dll . RINKtsförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Deinstanser som representerar näringslivet är kridska till avdragsbegränsningen.Företrädare för myndigheter, dock inte , är positiva dllbegränsningen. RSV hävdar att reaförluster på fordringar mellan privatpersonerav kontrollskäl inte borde få dras av alls. menar attavdragsbegränsningen kan ge negadva återverkningar på statens upplåning. Skälen för mitt förslag:Förutom sammanslagningen till det utvidgade inkomstslaget kapital föreslår jagytterligare några övergripande förändringar beträffande kapitalbeskattningen.En sådan förändring är att reaförluster som huvudregel skall vara avdragsgillatill (avsnitt 6.2.3). Somjag strax återkommer till (avsnitt 6.6.3) föreslår jag ett undantag frånbegränsningen till för marknadsnoterade fordringan Av kontrollskäl ochskattekreditskäl är det motiverat att inte medge avdrag för avreaförlusten Att som RSV föreslår slopa avdragsrätten helt för vissa förlusteranser jag dock inte nödvändigt. För fordringar mellan privatpersoner kan imänga fall en reaförlust vara att hänföra till personliga levnadskostnaden Ensådan förlust bör naturligtvis inte bli avdragsgill. Derivatinstrument(optioner och terminer) där den underliggande egendomen är fordringar, bör somanförts (avsnitt 6.5.8 och 6.5.9) också omfattas av de bestämmelser somföreslås för fordringarna. De föreslagna avdragsbegränsningarna gäller såledesäven för räntederivaten. Även finansiella instrument som grundar sig pä t.ex.ett ränteindex men där det inte går att avsluta affären genom att påkallaleverans av ett värdepapper, faller in under definitionen. Som framgått(avsnitt 6.5.5) föreslår jag att andelar i aktiefon- der alltid skall beskattasbland aktierna. Det kommer således inte finnas några regler motsvarande dagensregler för avkastningsfonden Som nämnts i sammanhanget skall vissa räntebärandefinansiella instrument enligt mitt förslag beskattas enligt aktievinstreglerna.Det gäller bl.a. konvertibla skuldebrev och vinstandelsbevis. Huvudregeln förbegränsning av avdragsrätten finns intagen i 3 § 2 mom. Mittförslag: Värdeförändringar pä marknadsnoterade fordringar utställda i svenskakronor beskattas som ränta. RINK:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:Remissinstanserna är positiva till förslaget. De motsätter sig dock att detföreslagna ränteavdragstaket skall gälla reaförluster pä de aktuellafordringarna. Skälen för mitt förslag:Generellt föreslår jag för inkomstslaget kapital att reaförluster skall varaavdragsgilla till . Denna begränsning iavdragsrätten har motiverats av kontrollskäl och skattekreditskäl. RINKföreslår att begränsningen inte skall gälla marknadsnoterade skuldebrevutställda i svenska kronon Värdeförändringarna på dessa skuldebrev är iallmänhet små och det finns stora möjligheter att kontrollera innehavet hosenskilda skattskyldiga. Det finns därför inte lika stora skäl att låtaavdragsbegränsningen gälla dem. Som nämnts (avsnitt6.6.1) kommer det att finnas vissa kvarvarande gränsdragningsproblem mellanränta och reavinst när det gäller värdeförändringar på fordringar, framförallt pä avdragssidan. RINK:s förslag att reaförluster skall beskattas somränteutgifter löser gränsdragningsproblemen som verkningarna avavdragsbegränsningen för reaförlusterna mildras. Detta förslag får ytteriigareen dimension genom de kvittningsregler som föresläs för räntor (avsnitt6.3.3). Enligt mitt förslag skall nämligen ränteutgifter obegränsat få kvittasmot ränteintäkten Det gör att det är viktigt att även på intäktssidan avgöravad som är ränta resp. reavinst. Jag föreslår därför attreavinster på marknadsnoterade fordringar utställda i svenska kronor behandlassom ränteintäkter och att reaförluster behandlas som räntekostnaden Det innebär attreaförluster på marknadsnoterade svenska fordringar får kvittas fullt ut motsåväl reavinster pä samma typ av fordringar, som mot ränteintäkten Reaförlustersom inte kan kvittas mot dessa intäkter är fullt avdragsgilla upp till 100 000kn resp. 10 000 kn beroende pä den skaftskyldiges ålden Reaföriuster därutöverär avdragsgilla fill . Vidare får ränteutgifter kvittas fullt ut motreavinster på de aktuella fordringarna. Deföreslagna reglerna finns i 29 S 2 mom. jämfört med 3 § 2 mom. Mittförslag: Inga ändringar föreslås beträffande beskattningen av vinst vidvinstdragning på premieobligationer. Reaförluster på premieobligationer bliravdragsgilla till . RINK:sförslag: Vinst vid vinstdragning på svenska premieobligationer skall varaskattepliktig i inkomstslaget kapital. Reaförluster är avdragsgilla somräntekostnader. Remissinstanserna:Många instanser har ställt sig avvisande till förslaget, bl.a.riksgätdskontoret. Förslaget anses krångla till hanteringen och inte innebäraså stora rättvise vinster att det kan motivera förändringen. Skälen för mitt förslag:Vinster vid vinstdragning på svenska premieobligationer är enligt nuvaranderegler inkomstskattefria. RINKmenar att dragningsvinster på premieobligationer bör beskattas på samma sättsom reavinst eller ränta pä obligationen Om dragningsvinster inteinkomstbeskattas påverkar de nämligen inte inkomstprövade bidrag och avdrag,såsom bostadsbidrag resp. extra avdrag för pensionären Jag håller i och för sigmed RINK om att strävan mot en neutral beskattning talar för attinkomstbeskatta även dragningsvinster på premieobligationen Genom att detenbart finns en utgivare av premieobligadoner - staten genom riksgäldskontoret- kan, när skatteutaget är proportionellt, i stort sett samma effekter uppnåsgenom att skatt tas ut hos utgivaren eller att som för närvarandeavkastningsnivän avvägs med beaktande av att vinsterna inte träffas av skatt.De av RINK påtalade effekterna av skattefrihet är enligt min mening inte skälnog att infoga dragningsvinsterna i inkomstbeskattningen. Jagföreslår därför ingen ändring beträffande beskattningen av dessa vinsten Däremot anser jag att detkan finnas skäl att vara mindre generös än vad RINK har föreslagit vad gällerreaförluster på premieobligadonen Jag tänker då närmast på de reaförluster somkan uppkomma genom att obligationer avyttras efter en dragning.Premieobligadoner är marknadsnoterade. Om ingen vidare inskränkning införskommer de därför att träffas av de förmånliga regler som gäller förmarknadsnoterade fordringar utställda i svenska kronor, dvs. reaförluster bliri de flesta fall avdragsgilla till 100 %>. I nuvarande lagstiftningfinns särskilt härda restriktioner när det gäller avdragsrätten förpremieobligationen Fno.m. taxering gäller att förluster påpremieobligationer, som emitterats , får kvittas endast motreavinster på premieobligationen Dessa regler infördes för aft hindra deskattskyldiga från att kvitta bort andra reavinster genom att skaffa sig reaförlusterpå premieobligationer och kunna kvittera ut dragningsvinsten pådessa skattefritt. Jag föreslår därför attsådana förluster i det nya skattesystemet skall vara avdragsgilla till högst . Bestämmelsenåterfinns i 29 S 2 mom. Mittförslag: Ersättning i samband med förvärv av skuldebrev för upplupen men inteförfallen ränta (räntekompensation) behandlas som en del av anskaffningsvärdetför skuldebrevet. Den får således dras av först i samband med en avyttring. Mottagenräntekompensation behandlas hos säljaren som en del av försäljningsintäkten. RINK:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:En majoritet av dem som uttalat sig beträffande förslaget är negativa. Skälenför mitt förslag: Frågan om beskattning och avdragsrätt i samband med s.k.räntekompensation har varit föremål för upprepade ingripanden frånlagstiftaren. Om en fordran överlåtssedan räntan har börjat löpa men ännu ej förfallit till betalning, betalarköparen en särskild ersättning till säljaren för den del av räntan som belöperpä säljarens innehavstid. Säljaren beskattas enligt fast praxis för dennaräntekompensation på samma sätt som för ränta enligt huvudregeln i 38 § 1 mom.KL. För resterande del av köpeskillingen som avser själva skuldebrevet kandärutöver reavinstbeskattning komma i fråga. När räntan sedermera blirtillgänglig för lyftning beskattas köparen för hela räntebeloppet. Om enköpare har betalat räntekompensadon är denna enligt punkt 2 andra stycket avanvisningarna till 39 § KL avdragsgill som skuldränta först det beskattningsårdå den ränta kompensationen avser, förfaller till betalning. Har förvärvaren isin tur överlåtit skuldebrevet tillsammans med rätten till ränta innan räntanförfallit till betalning, är dock räntekompensationen avdragsgill först detbeskattningsår dä betalning för skuldebrevet erhålls. Dessa avsteg frånkontantprincipen har kommit till i syfte att förhindra skatteanpassning genomatt räntekompensationen dras av än ränteutbetalningen/avyttringenav skuldebrevet beskattas och därmed en skattekredit uppnås. Denna typ av uppdelning avköpeskillingen med hänsyn till upplupen avkastning tillämpas inte när detgäller värdepapper som beskattas som aktien Hela köpeskillingen vid förvärv avaktier är avdragsgiU först i samband med avyttringen även om den till någon delavser ersättning för utdelning som ännu inte betalats ut. Redan de generella reglersom jag föreslär om att ränta och reavinst skall beskattas enligt sammaprinciper innebär en minskning av problemen med uppdelning av köpeskillingenför ett skuldebrev mellan ersättning för själva skuldebrevet ochräntekompensation. RINK föreslår att manskall förenkla systemet ytterligare genom att medge avdragsrätt för räntekompensationenförst när skuldebrevet avyttras, dvs. enligt samma princip som gäller föraktierna. Dethar hävdats att det föreligger en avgörande skillnad mellan ersättningen förframtida utdelning pä aktier och räntekompensation för ett skuldebrev. går det nämligen att exakt räkna ut vad den fram- ddaavkastningen kommer att bli, medan när det gäller aktier utdelningens storlekvarieran Jag anserdock inte att den skillnaden bör föranleda att nuvarande krångliga reglerbehälls när det gäller skuldebreven. Tvärtom anser jag förslaget vara enangelägen förenkling som dessutom ger ett visst överskott till statskassan. Det nuföreslagna systemet för beskattning av fordringar och räntor innebär atteventuell reaförlust förorsakad av utgiven räntekompensation får dras av till100 % mot ränteintäkter om det rör sig om en marknadsnoterad fordring utställdi svenska kronon Detta är en lindring i förhållande dll RINK:s förslag omavdragsbegränsningan Den föreslagna förändringen avseende räntekompensationfår därför inte lika negativa konsekvenser för vissa skattskyldiga som i RINK:sskattesystem. Den föreslagna regleringen beträffande räntekompensation,bör således införas. Lagrådethar i sitt yttrande påpekat att den föreslagna regleringen är utformad medbeaktande endast av köparens situation. Jag föreslår att reglerna kompletterasså att räntekompensation även hos säljaren skall behandlas som en del avförsäljningsintäkten vid reavinstberäkningen. Bestämmelsen finns i 3 § 6 mom. andra stycket SIL. Mitt förslag: Skattskyldighet gäller även om egendomenerhållits genom ett benefikt förvärv. Vid benefika överlåtelser får mottagarenöverta det anskaffningsvärde som överlåtaren skulle ha fått dllgodo-räkna sigenligt genomsnittsmetoden om han hade sålt egendomen på överlåtelsedagen. RINK:s förslag: Överensstämmer i princip med mitt. Remissinstanserna: Har inte kommenterat förslaget. Skälen förmitt förslag: Fordringar som avyttras efter att ha förvärvats genom benefikaöverlåtelser beskattas enligt nuvarande regler endast om de förvärvats frånvissa närstående enligt den s.k. skyldemansregeln. Kapitalvinstkommitténföreslog beträffande skuldebrev i sitt betänkande, SOU 1986:37, att alla förvärvskulle vara reavinstgrundande. Jag föreslår att en sådan regel införs vadgäller fordringarna. När detgäller aktier m.m. har jag redan föreslagit att givarens genomsnittligaanskaffningsvärde vid gåvotillfället skall räknas som gåvotagarens anskaffningsvärde(avsnitt 6.5.13). Jag föreslär att detsamma skall gälla för fordringarna. Bestämmelsen återfinns i 24 S 1 mom. tredje stycket andrameningen SIL. Mitt förslag: Skattefriheten vid tvängsavyttring avfordringar slopas. RlNK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Har inte kommenterat förslaget. Skälen för mitt förslag: Inuvarande skattesystem, där fordringar blir skattefria innehav,finns det anledning att ha en undantagsregel som innebär skattebefrielse i falldär innehavstiden avbryts ofrivilligt. En sådan regel finns i 35 S 4 mom.tredje stycket KL. När evig beskattning av ennominellt beräknad vinst införs finns denna anledning tillskattebefrielse. Någon annan anledning att sådana avyttringar skulle varaskattefria har inte framkommit. Jag föreslår därför attundantaget från skattskyldighet vid tvängsavyttring av skuldebrev slopas. Mittförslag: De nya bestämmelserna tillämpas på avyttringar efter utgången av år1990. De bör vidare dllämpas på avyttringar som ägt rum men sombl.a. pä grund av att den s.k. första kronan inte betalats skall tas upp tillbeskattning först vid 1992 eller senare ärs taxering. RINK:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. anser att äldre innehav av obligationer börundantas från beskattning för att långsiktigt sparande inte skall missgynnas. Skälenför mitt förslag: Som jag tidigare berört (avsnitt 6.2.6) föreslår jag nyaregler om tidpunkten för skattskyldighetens inträde. Skattskyldighet skallenligt huvudregeln inträda vid avyttringsddpunkten, dvs. när ett bindandeavtal om köp eller byte har träffats. Den s.k. första kronans princip, somenligt nuvarande praxis är avgörande för när skattskyldigheten inträder, slopasdärmed. Det är inte tillätet attmed retroaktiv verkan ändra ddpunkten för skattskyldighetens inträde. Jagföreslär därför att beträffande de avyttringar som har skett före den 1 januari1991, skall första kronans princip även i fortsättningen vara avgörande förbeskattningstidpunkten. Som lagrådet påpekat bör inte avyttringar före utgångenav av skuldbrev som innehafts i mer än fem är, beskattas även om förstakronan skulle betalas . RINKföreslär att gamla sparade reaförluster i princip skall få dras av på sammasätt sorh nu även sedan de nya reglerna trätt i kraft. Jagföreslår att nuvarande avdragsregler för sparade reaförluster på fordringarbehålls. Det innebär bl.a. att sparade förluster på premieobligationer baraskall vara avdragsgilla mot vinster på premieobligationen Förslagenåterfinns i punkt 2 och 6 av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tillSIL. 6.7Reavinstbeskattning av skulder och utländsk valuta m.m. 6.7.1 Skulder i svenska kronor Mitt förslag: Inga bestämmelser införs omreavinstbeskattning vid avyttring av skulder utställda i svenska kronon Kostnad för förtida inlösen av län skall vara avdragsgillsom ränta. Ersättning som långivaren erhåller vid förtida inlösen av lånbeskattas som ränta. RINK:s förslag: Reavinst i samband med avyttring avskulder utställda i svenska kronor beskattas på samma sätt som övriga reavinstenReaförluster får dras av dll . Kostnad vid förtida inlösen av lån är avdragsgill somreaförlust. Remissinstanserna: De flesta instanser som kommenterarförslaget är negativa till att reavinstbeskatta skulden En majoritet av demanser dock att kostnader i samband med förtida inlösen av lån bör varaavdragsgilla, men inte som reaförlust utan som ränta. Skälen för mitt förslag: Beskattning av reavinst vidöverlåtelse av skulder förekommer inte hos fysiska personer förutom i defall där en sådan vinst kan komma att ingå i reavinstbeskattningen av t.ex. enfastighetsöverlåtelse. En ekonomiskt riktig likabehandling av all typ av egendomtalar, som RINK har påpekat, för att reavinstbeskatta även skulden Jag håller dock med remissinstanserna om att det i daginte finns något behov av att införa den relativt krångliga reglering det förmed sig att reavinstbeskatta skulden Om det skulle visa sig finnasett behov av en sådan lagstiftning får frågan tas under förnyat övervägande. RlNK:s förslag om reavinstbeskattning av skulder medfördeen avdragsrätt för reaförlust i de fall gäldenären tvingades betala tillbakaen högre summa än den han lånat vid förtida inlösen av ett lån. Det kandiskuteras om de ifrågavarande utläggen skall anses vara en reaförlust päskulden eller om de utgör kompensation för uteblivna framtida räntebetalningarAv kredit-marknadsskäl är det angeläget att omplacering av län inte försvårasav skattereglerna. Jag anser det bl.a. av det skälet motiverat att införa avdragsrättför sädana utgiften De bör i skattehänseende räknas som räntekostnaden Denersättning som längivaren erhåller vid förtida inlösen av lån bör på motsvarandesätt beskattas som en ränteintäkt. Förslagetåterfinns i 3 S 4 mom. tredje stycket SIL. 6.7.2Reavinstbeskattning av utländsk valuta I gällande rätt finns det inga bestämmelser som särskiltreglerar beskattningen av kursvinster och kursförluster på utländsk valuta.Det vidare inkomstbegrepp som tillämpas i inkomstslaget rörelse innebäremellertid att 30 1989/90. Nr 110 Del 1 sädanavinster och förluster beaktas i rörelsebeskattningen. Rättsfall finns Prop.1989/90:110 där valutakursförändringar har beaktats vid inkomst av rörelse,jordbruksfastighet och annan fastighet. Däremot har avdragsrätt förvalutakursförlust vägrats i inkomstslagen kapital och tillfälligförvärvsverksamhet. Vid exempelvis placeringar i aktier som noteras i utländskvaluta reavinstbeskattas även valutakursförändringen eftersom en omräkning tillsvensk valuta sker vid beskattningen. RINK föreslär att reavinst på fordringar och skulder iutländsk valuta alltid skall beskattas enligt portföljmetoden. Beskattningensker i en s.k. valutatillgångsportfölj för tillgångarna och enligt en särskiltanpassad portföljmetod i en valutaskuldportfölj för skulderna. Skattskyldighetinträder dock inte för valuta på s.k. transaktionskonton om skulder ochtillgångar (summerade, inte netto) inte annat än tillfälligtvis, uppgår tillmotsvarande 50 000 kn för bosatta här i riket och till 200 000 kn för bosattautom riket som är skattskyldiga hän Avyttring efter innehav i högst i femdagar utlöser inte beskattning. Vidare fär räntekostnader pä skulder i utländsk valutainte dras av mot inkomster på vanligt sätt sä länge valutaskuldportföljen visarlatent vinst. De fär i stället dras av från det s.k. skuldingångsvärdet ochdärmed sänka det framtida reavinstskatteuttaget vid avbetalningar pä skulden RINK valde mellan portfölj- och genomsnittsmetoden förbeskattning av valuta. Genomsnittsmetoden ansågs i och för sig kunna tillämpaspå utländska skuldebrev som uppvisade i stort sett samma värdeförändringar somsvenska aktien Däremot ansågs den metoden vara alltför komplicerad för andrafordringar såsom tillgångar pä konton som skulle omfattas av reavinstreglerna.Så snart en insättning gjordes på ett konto, var det ett förvärv och så snartett uttag gjordes, var det att betrakta som en avyttring. Det skulle blialltför komplicerat för den skattskyldige att hålla reda på kvarvarandeanskaffningsvärde på varje konto. Samma svårigheter skulle gälla beträffandeutländska skulder som amorterades successivt. Remissinstanserna är genomgående kritiska mot RINK:sförslag att beskatta valutorna enligt portföljmetoden. Några instanser, bl.a.kammarrätten i anser dock att det är nödvändigt att införa någon typav regler för beskattning av valutavinster med tanke pä valutaavregleringen. Deflesta remissinstanserna anser emellertid att beskattning av valutavinsterskulle utgöra ett onödigt och krångligt inslag i skattereglerna. Den fortsatta behandlingen av frågan I och med att portföljmetoden inte införs för beskattningav aktier finns det inte utrymme för att föreslå denna metod för den utländska valutan. Dels kräver portfölj metoden så stora pedagogiska insatser att det inte är försvar bart att genomföra dem bara för valutabeskattningen, dels har remissinstan serna beträffande den s.k. valutaskuldportföljen särskilt påtalat dess kom plexitet, vilket gör att det finns särskilt starka skäl att inte införa den. Detär angeläget att det finns ett fungerande system för beskattning avvalutavinster även hos fysiska personer dll . Jag är emellertidinte utan ytterligare överväganden beredd att föreslå en reglering av området. Jag har för avsikt attåterkomma med förslag om valutabeskattning dll . 6.8 Särskilda regler för beskattning av delägare ifåmansföretag Mittförslag: Om skattskyldig eller närstående till honom är eller har varit verksam i betydande omfattning i ettfåmansföretag eller i ett annat företag i samma koncern, skall särskilda reglergälla för beskattning av utdelning och reavinst som härrör frånfåmansföretaget. Om denskattskyldige visar att utomstående i betydande omfattning äger del i företagetoch har rätt dll utdelning skall de särskilda reglerna inte tillämpas.Undantag skall också göras för reavinst som uppenbarligen inte utgöravkastning av den skattskyldiges eller honom närståendes arbetsinsats. RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Flertalet av de remissinstanser som uttalar sig medger behovet av särskildaregler för beskattning av utdelningar och reavinster från fämansföretag. Mängavänder sig emellerdd mot reglernas utformning och menar att de är kompliceradeoch svåra att dllämpa. Kritik framförs också mot det starka beviskrav som vilarpä den skattskyldige. Skälen för mitt förslag:Det har länge pågått en omfattande skatteplanering för att på fördelaktigavillkor överföra tillgångar från fåmansföretag till ägaren och för att omvandlaarbetsinkomster till reavinsten Detta har inte kunnat stoppas på ett effektivtsätt med hjälp av den speciallagstiftning angående interna aktieöverlåtelser,skalbolag m.m. som kom tdl pä . Den nu föreslagnaskattereformen innebär bl.a. att skatten pä kapitahnkomster, dit såvälutdelning som reavinster hör, alldd skall vara medan skatten påförvärvsinkomster som överstiger 180 000 kn skall vara vid 30 %kommunalskatt. Det råder en bred enighet om att detta kräver särskilda reglerför att motverka att personer med höga arbetsinkomster tar ut dessa som lägrebeskattad utdelning eller som reavinst i samband med försäljning av aktien Av likformighetsskälföreslår jag att normal (genomsnittlig) kapitalavkastning inkl. riskersättningbeskattas i inkomstslaget kapital. Normal kapitalavkastning beräknas därvidtill så stor procent av det satsade kapitalet som svarar mot statslåneräntanvid beskattningsårets ingång med dllägg av fem procentenheten Utrymme förkapitalbeskattad inkomst som inte utnyttjas får sparas till senare år ochräknas upp med statslåneräntan plus fem procentenheten Om allt utrymme sparasoch statslåneräntan uppgår till kan t.ex. aktiersäljas till ett pris som motsvarar av anskaffningskost- Prop. 1989/90:110 nåden utan att någon del av vinsten blir beskattad som inkomstav tjänst. Genom dessa för den skattskyldige förmånliga regler säkerställs attnormal kapitalavkastning beskattas i inkomstslaget kapital. Utdelning och reavinster som överstiger normalkapitalavkastning måste beskattas enligt särskilda regler för attarbetsersättning i fåmansföretag skall beskattas likformigt med löneinkomsterför personer med höga arbetsinkomster. Schablonberäkningen av normalkapitalavkastning kan leda till ett för stort skatteuttag om den faktiskakapitalavkastningen är mycket hög. Om avkastningen däremot är låg blirskatteuttaget för litet. För att undvika för hög beskattning bör de särskildareglerna inte tillämpas när utdelning eller reavinst uppenbarligen inte bestårav sparade arbetsinkomster. Jag föreslår därför några undantagsregler sominnebär komplikationer men som ändå är motiverade för att begränsa användningenav de särskilda reglerna.