prop · GD03111 · 1989-12-31 00:00:00 — Mångaföretag som bedriver verksamhet med personbefordran ombesörjer ocksä i vissutsträckning godstransporten För dessa företag föreligger ofta svårigheter attpä ett korrekt sätt fördela omsättningen på den skattepliktiga resp.skattefria delen av verksamheten vilket också medför problem när det gälleravdragsrätten för ingående skatt. Dessa problem undanröjs om ocksåpersonbefordran inordnas under skatteplikten. Från principiell synpunkt kannågot tungt vägande skäl inte anföras för att även fortsätt- 7 1989/90. 1 saitti Nr 111 ningsvisundanta resetjänsterna frän skatteplikt. En beskattning av rese- Prop.1989/90:111 tjänster ligger också i linje med vad som angivits i EG:s sjättemervärdeskattedirektiv. Av konkurrensskäl bör skatteplikten omfatta alla typer avresetjänster oavsett om det är fråga om statlig, eller enskildregional när- eller fjärrtrafik, taxiresor, turistresor, sightseeingturer ellerannat. Det bör heller inte ha någon betydelse vilket trafikmedel som användseller om resan företas till sjöss, till lands eller i luften. Det torde inte vara förenat med några tekniska svårigheteratt beskatta de resor som i sin helhet företas inom landets gränsen Ettsärskilt problem uppkommer dock i fråga om de internationella resorna, dvs,resor till och frän utlandet. Kommittén har föreslagit att resor till utlandetsom företas med flyg eller båt i sin helhet skall jämställas med export medanmotsvarande resor med landbaserade transportmedel skall beskattas till den delde företas inom landet. Som skäl för denna ordning har kommittén anfört att omresor med landbaserade transportmedel jämställs med export skulle detta kunnafå till följd att den som skall resa till en ort nära en gräns väljer att istället lösa biljett till en destinationsort strax bortom samma gräns. Härigenomskulle en i princip oberättigad skattefrihet uppkomma. Av praktiska skäl skall dock enligt förslaget s,k.paketresor, dvs. resor där vederlaget också inkluderar kost och logi på utrikesort, alltid jämställas med export. Jag delar i och för sig kommitténs uppfattning om deproblem som kan komma att uppstå om också de landbaserade internationellatransporterna i sin helhet jämställs med export. Dessa problem bör dock inteöverdrivas. Den av kommittén föreslagna ordningen kan i stället komma attmedföra besvärande konkurrensnackdelar för de landbaserade transportmedlengentemot båt- och flygtrafiken. Enligt min mening bör hänsynen dll konkurrensneutralitetenges större vikt än det förhållandet att reglerna kan komma att utnyttjas på detsätt kommittén beskrivit. Personbefordran till och frän utlandet bör såledesalltid jämställas med export. En sådan ordning har också den fördelen att alltransportverksamhet till och från utlandet beskattas pä samma sätt oavsett omden avser gods- eller personbefordran. Om de nu föreslagna reglerna pä detta område skulle kommaatt utnyttjas på det sätt kommittén har beskrivit, kan det finnas skäl attompröva bestämmelserna. Ett ytterligare problem i fråga om de internationellaresorna är den skattemässiga behandlingen av resor med s.k. transituppehäll.Det bör enligt min mening inte komma ifråga att till någon del beskatta t.ex.en flygresa till eller från utrikes ort med transituppehäll inom . I fråga om s.k. paketresor eller liknande från utlandettill , bör endast resan direkt till och från jämställas medexport. Om det i åtagandet också ingår att inom landet tillhandahålla kost ochlogi eller ytterligare resor eller tjänster av annat slag, bör dessa tjänsteri sin helhet anses tillhandahållna inom landet. Kommittén har föreslagit att mervärdeskatt pä resetjänsterinte skall behöva redovisas öppet. Som skäl härför har bl.a. angetts att ettkrav på öppen debiteringskulle medföra att reseföretagen tvingas att byta ut befintlig utrustning förutskrivning av biljetter m.m. och därmed åsamkas stora kostnaden Krav på en öppendebitering skulle också försvära hanteringen för sådana företag som kommer atttillhandahålla såväl skattepliktiga som skattefria tjänsten Jag delardenna uppfattning. Åven om resetjänster i relativt stor omfattning kommer attutnyttjas i skattepliktig verksamhet med åtföljande avdragsrätt, kommer dendominerande andelen resor att vara hänförlig till privat konsumtion. Detsaknas därför enligt min mening skäl att i detta hänseende behandlareseföretagen på annat sätt än detaljhandeln. Den som för sinmervärdeskatteredovisning är beroende av en öppen skattedebitering, mästesåledes - liksom vid inköp frän detaljhandeln - särskilt begära faktura ellermotsvarande handling av vilken mervärdeskattens belopp framgår. Enligt minmening krävs inte någon uttrycklig lagreglering i detta hänseende. Vad somanges i 16 8 andra stycket ML om detaljhandel eller därmed jämförlig verksamhettorde ocksä utan särskilt stadgande kunna innefatta tillhandahållande avresetjänster. En beskattning av resetjänster innebär att det saknas skälatt undanta resgodsbefordran från det skattepliktiga området. Även förmedlingav resetjänster bör inrymmas under skatteplikten. Förmedling av resor tilleller frän utlandet bör jämställas med export på samma sätt som gäller för resetjänsteni sig. Mittförslag: Det nuvarande undantaget frän skatteplikt för postbefordran av annatän postpaket, gruppkorsband samt varor i diligenstrafiken behälls. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen förmitt förslag: Till kommunikationsområdet hör postens befordran av brev m.m.Denna verksamhet omfattas inte av skatteplikten. Det vore i ochför sig naturligt att i ett generellt mervärdeskattesystem också inordnatjänster av detta slag. Med hänsyn dll att postverkets verksamhet på dettaområde i allt större omfattning är utsatt för konkurrens frän näringslivet ochatt utvecklingen på ADB-området möjliggör ett informationsutbyte via ADB-media,talar också konkurrens- och konsumtionsneutralitetsskäl för att brevbefordranborde omfattas av skatteplikten. En skattpä brevbefordran skulle i och för sig inte heller behöva medföra någraallvarligare tekniska problem för postverket. Skatten skulle inkluderas ipostverkets tariffer och erläggas av kunden genom portot. Åven problem somsammanhänger med internationell brevbefordran torde kunna lösas. Det finns emellertid skäl som talar för att postensbefordran av brev m.m. även fortsättningsvis undantas frän skatteplikt. Mervärdeskatten pä brevbefordran får som ovan anförts tasut genom por- Ensädan ordning medför att en skattskyldig näringsidkares rätt till avdrag föringående skatt inträder när han anskaffar francotecken och inte när hanfaktiskt utnyttjar befordringstjänsten. Francotecken används emellertid ocksäför andra ändamål än som porto. Det är inte ovanligt att sädana används sombetalningsmedel i samband med t.ex. postorderhandel. Ostämplade francoteckenkan också mot en mindre avgift inlösas mot kontanta medel hos postverket. Denu angivna förhållandena kan antas medför kontrolltekniska problem. Vidare ärpostbefordran av annat än paket regelmässigt undantaget från skatteplikt iutländska mervärdeskattesystem. Det kan också anmärkas att EG:s sjättemervärdeskattedirektiv innehåller ett motsvarande undantag. Vid en beskattningi av dessa tjänster kan det för vissa icke skattskyldiga konsumenterte sig lönsamt att låta andra länders postväsenden ombesörja behovet avpostala tjänster. Övervägandeskäl talar därför enligt min mening för att det nuvarande undantaget frånskatteplikt för postens befordran av annat än postpaket, gruppkorsband samtvaror i diligenstrafiken bör gälla även fortsättningsvis. Mittförslag: Skatteplikt införs för teletjänster. Även teletjänster som riktar sigtill mottagare utanför landet omfattas av skatteplikten. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. har tillstyrkt förslaget. Övriga remissinstanser har i huvudsaklämnat förslaget utan erinran. Några instanser, bl.a. , har påpekat att en beskattning av teletjänster medför enbetydande kostnadsfördyring för ideellt bedriven verksamhet. Skälen för mitt förslag: Teletjänster omfattas förnärvarande inte av skatteplikten. Sådana tjänster utnyttjas i betydandeutsträckning för privat konsumtion. Mervärdeskattens avkastning skulle därföröka väsentligt om också dessa tjänster inordnas under skatteplikten. Någrasärskilda skäl för att i ett generellt mervärdeskattesystem undantateletjänster kan enligt min mening inte anföras. Dessa tjänster beskattas ocksåi stora delar av det övriga och är heller inte undantagna enligt EG:ssjätte mervärdeskattedirektiv. Ifrågvarande tjänster har tidigare nästan uteslutandetillhandahållits av . monopolställning är dock intelängre lika omfattande som . En beskattning av teletjänster är därförönskvärd också av konkurrensneutralitetsskäl. Beskattningen undanröjer vidareen del problem som är förknippade med den s.k. blandade verksamhet somföreligger för bl.a . I fråga om de internationella teletjänsterna, dvs. sädanasom riktar sig till mottagare utanför gränser, har kommittén avskattetekniska skäl föreslagit att dessa skall anses som i sin helhettillhandahållna inom landet och således inte jämställas med export. Jag delardenna uppfattning. Detta är också den ordning som tillämpas i övriga länder därteletjänster beskattas. 2.2.4 Kultur och nöjen Mitt förslag: Från skatteplikt undantas försäljning avalster av bildkonst som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo, tillhandahällandeav biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar samt biblioteks-,arkiv- och museiverksamhet. Kommitténs förslag innebär att all verksamhet också påkultur- och nöjes-området, till vilket även hänförs sport och idrott, inordnasunder skatteplikten. Remissinstanserna har i huvudsak lämnat kommitténs förslagutan erinran. Flertalet av de remissinstanser som företräder kulturområdet hardock avstyrkt förslaget. Skälen för mitt förslag: Huvudparten av kultur- ochnöjesområdet omfattas inte av skatteplikt. Enligt kommittén framstårdet dock som naturligt att en generell mervärdeskatt omfattar också ett i såmånga hänseenden renodlat konsumtionsområde som det här är fråga om. Gällandebeskattningsregler kan enligt kommittén i hög grad sägas subventioneranöjesområdet till förfång för konsumtionen på andra områden. Också detförhållandet att vissa former av nöjeskonsumtion, t.ex. dans och underhållningi samband med restaurangbesök, i vissa fall träffas avmervärdeskatten, medan i andra fall motsvarande konsumtion inte beskattas,inverkar menligt pä konkurrensneutjaliteten. Jag delar i och för sig kommitténs uppfattning omfördelarna med en generell och enhetlig mervärdeskatt. Enligt min uppfattningkan det emellertid av kulturpolitiska och andra skäl vara motiverat attbegränsa skatteplikten inom kulturområdet. En betydande del av verksamheten påområdet subventioneras i stor utsträckning av stat och kommun och iviss utsträckning även av det privata näringslivet. Subventioneringen medföratt mänga subjekt vid en generell mervärdeskatt skulle redovisa negativa mervärden. En skattebeläggning av dessa områden skulle således intemedföra nämnvärt ökade intäkter för staten. En skattefrihet bör dock endastomfatta sädana områden där en skattebeläggning kan antas få betydande negativakulturpolitiska konsekvenser och där inslaget av rent kommersiell nöjes- ochunderhållningsverksamhet kan bedömas vara marginellt. Några skäl att undantaandra verksamheter från skatteplikt kan enligt min mening inte anföras. Enligt nu gällande bestämmelser undantas från skattepliktförsäljning av alster av bildkonst som ägs av upphovsmannen eller dennesdödsbo. Ur kul-turpolitisk synpunkt kan det vara befogat att undantagetbibehålls. De ku-mulativa effekter som kan uppstå på grund av ett sådantundantag torde vara försumbara. Lagrådet har vid sin granskning förordat attundantaget på denna punkt bör utvidgas till att ocksä avse försäljning ochimport som görs av den till vilken alstret övergått på grund av bodelning, arveller testamente. Enligt min mening är en sådan utvidgning av skattefriheteninte motiverad. sett från importfallen får frågan om skatteplikt betydelseendast i det fall en Prop. 1989/90:111 försäljning sker i yrkesmässigverksamhet. Att i sådant fall göra skattskyldigheten beroende av om förvärvetvarit av familjerättslig eller kommersiell natur, bör enligt min mening intekomma i fråga. Inte heller föreligger skäl att införa andra bestämmelser förimport än vad som gäller vid försäljning av en likvärdig vara inom landet. Det kan anmärkas att mitt förslag i övrigt medför atttjänster avseende sådana konstverk som är undantagna från skattepliktfortsättningsvis skall vara skattepliktiga. Således kommer t.ex. galleriers ochkonsthandlares förmedlingsprovisioner m.m. att omfattas av skatteplikten, ävenom ersättningen avser förmedling av frän skatteplikt undantagna alster avbildkonst. I fråga om teaterverksamhet gör jag följande bedömning. Enmervärdebeskattning skulle till övervägande del inte innebära någon belastningför detta område. Storleken av de offentliga bidragen leder i många fall tillatt mervärdeskatten på övriga intäkter klart understiger den avdragsgillaingäende skatten. En skatteplikt skulle således kunna innebära en betydandekonkurrensnackdel för de institutioner som helt finansieras med entréavgiftero.d. Övervägande skäl talar därför enligt min mening för att tillhandahällandeav teaterföreställning bör undantas från skatteplikt. Undantaget bör ocksåomfatta med teater jämförbara verksamheter, t.ex. revy-, operett- ellermu-sicalföreställningan Opera- och balettverksamhet har ofta en nära anknytningtill teaterverksamhet, såväl sakligt som organisatoriskt. Pä grund härav börundantaget frän skatteplikt även omfatta opera- och balettföreställningan I fråga om biografverksamhet kan följande sägas. Genomavtal mellan staten och filmbranschen bildades skall enligt avtalet ha till målsättning bl.a. att stödja svenskfilmproduktion, att medverka till spridning och visning av kvalitetsfilm samtatt arbeta för att främja andra för filmen värdefulla kulturella ändamål.Filminstitutets verksamhet finansieras till mycket stor del av de s.k.biografavgifterna. Sådan avgift eriäggs till av biografägarnaoch utgår med ett belopp som motsvarar av bruttointäkterna vidbiografföreställning. Avgift eriäggs dock inte för alla föreställningar. framgår att branschen har rätt att säga upp avtalet ommervärdeskatt införs pä filmföreställ-ningan Kommittén har uttalat attFilminstitutets verksamhet är värdefull och att det därför är angeläget attdenna verksamhet kan finansieras även . Jag delar kommitténsuppfattning om betydelsen av Svenska Filminstitutets verksamhet. Till skillnadfrån kommittén anser jag dock att övervägande skäl talar för attbiografföreställningar även fortsättningsvis undantas från skatteplikt. Undantaget bör däremot inte omfatta anordnande avkonserten Sådan verksamhet avser ofta ren populärunderhållning på kommersiellbasis. Det finns inga skäl att genom mervärdeskattesystemet ha generellasubsidier för sådan verksamhet. En generell skatteplikt för denna verksamhetunderlättar också väsentligt tillämpningen av ML genom att t.ex. restaurangverksamhetmed tillhörande underhållning i sin helhet träffas av mervärdeskatten. Förkonsertverksamhet i övrigt ligger tyngdpunkten i huvudsak på sådana föreställningarför vilka den generella mervärdeskatten saknar betydelse eller enbart har positiva konsekvenser, t.ex föreställningar somanordnas av Prop. 1989/90:111 ideella föreningar eller sädan yrkesmässigverksamhet som till övervägande del finansieras genom offentliga bidrag. Ett undantag från skatteplikt på kulturområdet bör ocksåomfatta biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet. I fråga om tjänster somtillhandahålls av bibliotek bör skattefriheten omfatta utlåning eller annattillhandahållande av böcker, tidskrifter, tidningar, grammofon- eller andraljudinspelningar, konstverk och motsvarande samt bibliografiska upplysninganSkattefriheten bör omfatta såväl de direkta avgifter som kan utgå förtillhandahållande av böcker etc, som därmed förknippade avgifter såsombeställnings- och köav-giften Enligt nu gällande ordning räknas de offentligabibliotekens verksamhet som yrkesmässig i den män verksamheten bedrivs ikonkurrens med skattepliktig näringsverksamhet. Bestämmelsen, som med hänsyntill vad jag föreslär i avsnitt 2.3 avseende mervärdeskatten och denoffentliga sektorn kan upphävas, avser närmast tillhandahällande av ADB-baseradinformation. Ett undantag även för bibliotekens verksamhet av detta slag skullemedföra konkurrenssnedvridningar till nackdel för sådana skattskyldiga somyrkesmässigt tillhandahäller informationstjänsten Undantaget från skattepliktför bibliotekstjänster bör således inte omfatta annat tillhandahållande avinformation än sådant som avser bibliografiska upplysningar, dvs. upplysningarom vilka verk som finns tillgängliga på eller pä annat bibliotek. Arkiven har närmast till uppgift att förvara och hållaarkivhandlingar tillgängliga. Häri ingår ofta att tillhandahålla kopior avhandlingarna. Det nu sagda bör omfattas av den föreslagna skattefriheten. Sådanuppdragsverksamhet som avser bearbetande av arkivets egna handlingar liksominsamlande och bearbetande av extern information bör däremot falla utanför detskattefria området. Den förslagna skattefriheten för museiverksamhet böromfatta ett museums utställningsverksamhet och tillhandahållande avvandringsutställningar o.d. Däremot bör skattefriheten inte omfatta sådanuppdragsverksamhet som i sig avser skattepliktiga tjänsten Flertalet upphovsrätter bör innefattas i skattefriheten päkulturområdet. Dessa behandlas i samband med övriga immateriella rättigheter iavsnitt 2.2.7. Beträffande kultur- och nöjesomrädet i övrigt börskatteplikten vara generell. Skatteplikt kommer således att föreligga förbl.a. cirkusföreställningar, danstillställningar och restaurangunderhållningsamt för sport- och idrottsevenemang. När det gäller idrottslig verksamhet torde den bibehållnaordningen i fråga om de ideella föreningarnas mervärdeskatterättsliga ställningmer än väl tillgodose berättigade krav på skattefrihet för icke-kommersiellverksamhet. Genom skattefrihetens anknytning till den inkomstskattemässigabehandlingen av ideella föreningar undantas i praktiken hela idrottsrörelsen.Det kan dock finnas anledning att uppmärksamma de effekter i övrigt som denföreslagna utvidgningen av skatteplikten kan fä för idrottsrörelsen och ävenandra folkrörelsen uppföljning härav bör alltså ske. Kommittén har föreslagit att en mervärdebeskattning pådetta område inte börleda till ett krav på öppen skattedebitering, dvs. att skattens belopp skall framgåav entrébiljett eller dylikt. Jag delar denna uppfattning. Det är i alltväsentligt fråga om tjänster som tillhandahålls för privat konsumtion, varförrätt till avdrag för den skatt som belöper på tjänsterna mycket sällan bliraktuell. Det saknas anledning att i detta hänseende behandla dessa verksamheterpä annat sätt än detaljhandeln. Enligt min mening erfordras inte någonuttrycklig lagreglering i detta hänseende. Vad som anges i 16 5 andra stycketML om detaljhandel och liknande verksamhet torde utan särskilt stadgande kunnainnefatta tillhandahällande av de nu aktuella tjänsterna. 2.2.5 Finansiella tjänster och försäkringstjänster Finansiella tjänster och försäkringstjänster undantas Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser harkommenterat förslaget. Dessa har i huvudsak anfört att reglerna på dettaområde inte bör avvika frän vad som gäller inom EG. Skälen för mitt förslag: Finansiella tjänster ochförsäkringstjänster är inte skattepliktiga enligt nuvarande ordning. Medfinansiella tjänster avses bank-och finansieringsverksamhet, t.ex in- ochutlåningstjänster, betalningsförmedling och värdepappershandel. Medförsäkringstjänster avses även åter-försäkringsverksamhet och tjänster utfördaav försäkringsmäklare. Kommittén har funnit att skäl talar för att ocksåfinansiella tjänster och försäkringstjänster bör inordnas i ett generellt ochenhetligt mervärdeskattesystem. konstaterar kommittén att deinternationella och tekniska aspekterna är svåröverblickbara. Kommittén hardärför inte lämnat något förslag i denna del utan föreslagit att frågan utredsi särskild ordning. I anledning av vad kommittén föreslagit har regeringen ijuni 1989 tillkallat en särskild utredare med uppgift att utreda beskattningenav den finansiella sektorn (Fi 1989:02). Utredaren beräknas nu redovisaresultatet av sitt arbete i juni 1990.1 avvaktan på resultatet av utredningenavstår jag från att nu lämna något förslag i denna del. Beskattning av vissa tjänster Mittförslag: Notariatverksamhet, inkassotjänster och bankfacksuthyrning samt annanrådgivning och förvaring omfattas av skatteplikten. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar lämnat förslaget utan erinran. Endast vissa tekniska synpunkter harframförts. Skälen förmitt förslag: Ifrågavarande tjänster är skiljbara från de finansiella tjänstersom behandlats ovan. Tjänsterna tillhandahålls i stor utsträckning slutkonsumenter. Några särskilda skäl för att vid en generell och enhefligmervärdeskatt un- Prop. 1989/90:111 danta dessa riänster från skatteplikt kaninte anföras. I notariatverksamhet innefattas normalt bl.a. förvaltning avvärdepapper, förvaltning av lån för annan part, förvaltning av omyndigs medel,juridiska tjänster åt kunder samt andra rådgivningstjänsten 2.2.6 Personliga tjänster m.m. Mittförslag: Skatteplikt införs för alla förekommande personliga tjänster utomsjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Kommitténs förslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar i huvudsak lämnat förslaget utan erinran. Skatteplikt förveterinärtjänster avstyrks dock av liksom avbl.a. , Svenska , Svenska Kenndktubben ochSvenska . har avvisat förslagettill den del det avser skatteplikt för frisörtjänsten Skälen förmitt förslag: Till personliga tjänster räknas i detta sammanhang renodladekonsumtionstjänster och även vissa tjänster som utnyttjas av näringsidkare. Depersonliga tjänsterna utgör i stor utsträckning s.k. tystaundantag. På några områden - i första hand för tjänster med anknytning tillfastighetsområdet - har dock skatteplikt införts. Vid engenerell och enhetlig mervärdeskatt är det, inte minst för att undvikakonkurrens- och konsumtionssnedvridningar, naturligt att skatteplikten omfattaräven tjänster av detta slag. Även vissa kumulativa effekter undanröjs med engenerell skatteplikt. Kommitténhar inte funnit skäl att - utöver vad som anges nedan beträffande sjukvård,tandvård, social omsorg och utbildning - föreslå några undantag frånskatteplikt pä detta område. Jag delar kommitténs uppfattning. Dengenerella skatteplikten kommer således att omfatta utpräglade konsumtionstjänstersåsom skönhets- och hårvärd. Detsamma gäller t.ex. tjänster som tillhandahållsav badinrättningar Konsulttjänster,dvs. utredande och rådgivande verksamhet inom ekonomiska, administrativa ochjuridiska områden i vidsträckt bemärkelse, kommer också att omfattas avskatteplikten. Vad avsertekniska konsulttjänster är de redan enligt gällande regler i allmänhetskattepliktiga. Detta gäller t.ex. tjänster i fråga om projektering, ritning,konstruktion m,m, avseende fastighet. Även motsvarande tjänster avseendeskattepliktig vara samt produktutveckling omfattas av skatteplikten. Vissatjänster av detta slag ligger dock utanför det skattepliktiga området.En generell skatteplikt innebär att skatteplikten utvidgas till att omfattaalla nu skattefria byggkonsulttjänster, exempelvis fastighets- ochmarkvärderingar, biträde i expropriations- och vattenmäl, arkitektarbeten somavser inte bestämda fastigheter, utredningar avseende markanskaffning,rådgivning i samband med upphandling, förhandlingar med myndighe- ter, upprättande av drifts- och skötselinstruktioner fören framtida värd, företagsledning och administrativ rationaliseringsamt lantmäteritek-niska tjänster.