prop · GD03110 · 1989-12-31 00:00:00 — 2. belopp som har avsatts till skatteutjämningsreserv. Statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, kommunalinkomstskatt, egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter ochsärskild löneskatt enligt lagen (1990:000) om särskild löneskatt samtskattetillägg och förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:000) räknasinte som tillgång eller skuld. 5§ Vid värderingen av tillgångarna hos juridiska personersom avses i 1 S första stycket 1-5 skall 1. fastighet som utgör omsättningstillgångtas upp till värdet enligt räkenskaperna minskat med sådanavärdeminskningsavdrag och liknande avdrag som inte har gjorts i räkenskaperna, 2. andra lagertillgångar än som avsesi punkt 1 och kundfordringar tas upp till de värden som gäller vid inkomsttaxeringen, 3. sådana tillgångar för vilka avdragmedges enligt punkterna 12-14 av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen(1928:370) tas upp till skattemässiga restvärden, 4. annan fastighet än som avses ipunkt 1 tas upp till anskaffningsvärdet för mark, byggnad och markanläggningminskat med medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag, 5. aktier i svenska aktiebolag ochandelar i svenska ekonomiska föreningar tas upp till de värden som anges i 27§ 2 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och andelar iutländska juridiska personer till därav, 6. andra tillgångar som avses i 27 § 1mom. nämnda lag än aktier och andelar tas upp till de värden som anges i 27 §2 mom. första stycket och 3 mom, samma lag eller, om den underliggandeegendomen är andel i utländsk juridisk person, till därav, 7. andra tillgångar än som avses ipunkterna 1-6 tas upp till anskaffningsvärdet. Har fastighet som avses i första stycket 4 förvärvats föreingången av får som anskaffningsvärde i stället anses viss del av detför gällande taxeringsvärdet minskat med vid taxeringarmedgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag om avdragen för år räknatuppgått till sammanlagt av nämnda värde. Med del av taxeringsvärdetavses i fråga om 1, småhusenheter av taxeringsvärdet, 15 19S9/90. Nr 110 Del 1 2. av taxeringsvärdet, Prop. 3. av taxeringsvärdet, 4. av taxeringsvärdet. Värdet enligt andra stycket skall i skälig mån jämkas ommarknadsvärdet vid beskattningsårets ingång på fastighetens byggnader, mark ochmarkanläggningar inte överstiger av värdet enligt andra stycket. Vid tillämpning av första och andra styckena avses medvärdeminskningsavdrag också belopp varmed ersättningsfond, investeringsreserve.d. tagits i anspråk. Vid värderingen av tillgångarna hos fysiska personeroch dödsbon tillämpas 5 S med de undantag som anges nedan. Fastighet, som inte utgör omsättningstillgång, tas upptill av det värde som anges i 5 S första stycket 4 eller till 70procent av den del av taxeringsvärdet som anges i andra stycket, dock attfastighet som avses i andra stycket 4 tas av den del av detför gällande taxeringsvärdet som inte utgör bostadsbyggnadsvärde ochtomtmarksvärde för sådan privatbostadsfastighet som avses i 5 Skommunalskattelagen (1928:370). Tillgångar som avses i 26 S 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt tas avanskaffningsvärdet om det inte är fråga om sådana tillgångar som avses i 5 Sförsta stycket 2. Medel på skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakontotas upp till halva beloppet. 7 S Löneunderlaget är summan av de belopp som underbeskattningsåret har erlagts som lön till arbetstagare i förvärvskällan. Med lön avses sådana ersättningar i pengar som anges i 2kap. 3 S lagen (1981:691) om socialavgifter. Hänsyn tas dock inte till lön tillarbetstagare för vilken avgiftsskyldighet enligt 2 kap. 4 § första stycket 1nämnda lag inte föreligger och inte heller till ersättning till arbetstagare,som varit bosatt utomlands och utfört arbete uton-i riket, såvida ersättningenavser arbete som utförts för annans räkning utan att anställning förelegat. 8S Inkomstunderlaget är den vid taxeringen till statliginkomstskatt beräknade inkomsten av förvärvskällan före avdrag för underskottfrån föregående år. avdrag för uppskov enligt lagen (1979:611) om upphovsmannakonto,avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifteroch lagen (1990:000) om särskild löneskatt samt avdrag för årets avsättningtill skatteutjämningsreserv. Intäkt enligt punkt 16 av anvisningarna till 22 §kommunalskattelagen (1928:370) ingår inte i underlaget. 9 8 Juridiska personer som avses i 1 S förstastycket 1-5 får avdrag för avsätt ning till skatteutjämningsreserv på antingen kapitalunderlaget eller löneun derlaget med den begränsning som följer av 12 §. Avdrag för avsättning på kapitalunderlaget får uppgå tillhögst av underlaget. Avdrag för avsättning på löneunderlaget får uppgå tillhögst av underlaget. 10 § Fysiska personer och dödsbon får i en och sammaförvärvskälla avdrag för avsättning till skatteutjämningsreserv på antingen kapitalunderlaget och löneunderlaget eller inkomstunderlaget. Avdrag för avsättning på kapitalunderlaget får uppgå tillhögst av detta underlag. Avdrag för avsättning på löneunderlaget får uppgå tillhögst av detta underlag. Avdrag föravsättning på inkomstunderlaget får uppgå till högst Prop.1989/90:110 av detta underlag. 11 § I fråga om handelsbolag beräknas avdrag föravsättning till skatteutjäm ningsreserv för bolaget. Avdrag medges inte om av bolagets egnakapital eller av bolagets inkomst belöper på personer sominte är berättigade till avdrag enligt 1 §. I övriga fall skall a) avdraget beräknas med tillämpningav 3, 5, 7 och 9 §§ om ingen del av bolagets inkomst beskattas hos personer somär berättigade till avdrag enligt 1 § första stycket 6, b) avdraget beräknas med tillämpningav 4, 6, 7,8, och 10 §§ om ingen del av bolagets inkomst beskattas hos personersom är berättigade till avdrag enligt 1 § första stycket 1-5, c) avdraget begränsas till det lägstaav de maximala avdragsbeloppen enligt a och b om bolagets inkomst beskattassåväl hos personer som är berättigade till avdrag enligt 1 § första stycket1-5 som hos personer som är berättigade till avdrag enligt 1 § första stycket6. Vid tillämpning av tredje stycket räknas delägareskapitalbehållning i bolaget som skuld i den mån behållningen ingår idelägarens kapitalunderlag. Bedriver bolaget flera verksamheter beräknas ett gemensamtkapitalunderlag, ett gemensamt löneunderlag och ett gemensamt inkomstunderlagför bolaget. I fråga om varje verksamhet i bolaget får avdrag inte göras medstörre belopp än som belöper på verksamheten. 12 § Bestämmelserna i andra-femte styckena gällerför företag i intressege menskap om något av företagen yrkat avdrag enligt 9 § för avsättning på ka pitalunderlaget. Intressegemenskap anses råda mellan juridiska personer som vid utgången av året före taxeringsåret är moder- och dotterföretag eller står under i huvudsak gemensam ledning. I en intressegemenskap kan ingå sådana företag som avses i första stycket 1-5 och är berättigade till av drag, handelsbolag och sådana företag som avses i 7 § 8 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Övriga företag i intressegemenskapen får inte avdrag föravsättning på löneunderlaget. För varje företag i intressegemenskapen beräknasett kapitalunderlag. Är två eller flera företag i intressegemenskap och inneharett av företagen andelar i en utländsk juridisk person som i sin tur - direkteller indirekt -innehar aktier eller andelar i det andra eller de andraföretagen gäller föl-" jande. Vid beräkning av kapitalunderlaget i detförstnämnda företaget tas som skuld upp ett belopp motsvarandekapitalunderlaget i det andra företaget eller summan av kapitalunderlagen i deandra företagen till den del beloppet överstiger av värdet avandelarna i den utländska juridiska personen. Som skuld tas dock inte uppstörre belopp än av värdet av dessa andelan Med aktier och andelarlikställs andra tillgångar som avses i 27 S 1 mom. lagen om statliginkomstskatt. Vad nu sagts äger motsvarande tillämpning om den utländskajuridiska personen bedriver verksamhet från fast driftställe här i riket ellerhar bestämmande inflytande över annan utländsk juridisk person som bedriversådan verksamhet. Förföretag med negativt kapitalunderlag beräknas en intäkt motsvarande av underlaget multiplicerat av statslåneräntan vid beskattningsårets utgång. Någon intäkt beräknas inte i den mån det negativa underlaget täckts genom att ett positivt kapitalunderlag överförts från ett an- -._ nat företag om såväl givare som mottagare redovisaröverföringen öppet vid samma års taxering. Om företagens sammantagnakapitalunderlag (summan Prop. 1989/90:1 K) av de positiva och de negativaunderlagen) är negativt får ett motsvarande belopp vid tillämpning av dettastycke behandlas som ett positivt underlag hos det företag som har det högstanegativa underlaget. I fråga om handelsbolag tillämpas 3 S, 5 S och 11 S fjärdestycket vid beräkningen av kapitalunderlag enligt fjärde stycket. Ärkapitalunderlaget negativt beräknas en intäkt för de fötetag som beskattas förhandelsbolagets inkomst. Som intäkt tas för vart och ett av företagen upp ettbelopp motsvarande intäkten enligt fjärde stycket multiplicerad med företagetsandel av handelsbolagets inkomst. 13 S Vid fusion som avses i 2 S 4 mom.första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt fårskatteutjämningsreserv övertas. 14 S Beteckningar i denna lag harsamma betydelse som i kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt om inte annat anges eller framgår av sammanhanget. 15 S Juridiska personer som avses i 1S första stycket 1-5 och som yrkar avdrag för avsättning tillskatteutjämningsreserv skall i självdeklaration lämna de uppgifter son-i behövsför att beräkna underlag pä vilket avsättning beräknas. Juridiska personer som enligt 1 S första stycket 1-5 harrätt till avdrag för avsättning och företag som avses i 7 S 8 mom; andrastycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall i sinasjälvdeklarationer lämna uppgifter som kan läggas till grund för en prövning avom det råder intressegemenskap med annat eller andra företag. Motsvarandegäller i fråga om handelsbolag. 16 SFysiska personer och dödsbon skall i självdeklaration lämna de uppgif ter som behövs för att beräkna kapitalunderlaget samt de underlag på vilka avsättning beräknats. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid 1992 ars taxering. Vid beräkningav kapitalunderlaget enligt 3 och 4 SS räknas som skuld avsättningar som gjortsenligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, lagen (1979:610) om allmäninvesteringsreserv, lagen (1954:40) om särskild fartygsfond, lagen (1955:256)om investeringsfonder för konjunkturutjämning, lagen (1967:96) om särskildnyanskaffningsfond. lagen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen föravsättning till fond för återanskaffning av fastighet, lagen (1980:456) ominsättning pä tillfälligt vinstkonto, lagen (1981:296) om eldsvådefonder, lagen(1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto och lagen (1984:1090)om inbetalning på förnyelsekonto. Vid värderingav tillgångar enligt 6 S tas medel på uppfinnarkonto upp till halva beloppet. Vid beräkningav kapitalunderlaget för sådana juridiska personer som avses i 1 S förstastycket 1-S skall vid taxering ellen om företaget på grund av förlängträkenskapsår inte skall taxeras detta år, vid taxering, avsådana obeskattade reserver som avses i 1 S lagen (1990:000) om återföring avobeskattade reserver räknas som skuld. Vid följande ärs taxeringar skall 30procent av det uppskovsbelopp som vid beskattningsårets ingång ännu inteåterförts till beskattning räknas som skuld. Däremot skall uppskovsbelopp vidbeskattningsårets utgång inte räknas som skuld. Beräkningav beskattningsårets inkomstskatt enligt 3S första stycket Prop. 1989/90:1K) andra meningen sker utan hänsyn till dels återföring av sådana obeskattadereserver som avses i första stycket denna punkt, dels den del av det uppskovsbeloppsom enligt 5 S lagen om återföring av obeskattade reserver tas upp tillbeskattning, Vid beräkningav kapitalunderlaget för fysiska personer och dödsbon skall vid 1992 årstaxering eller, om företaget pä grund av förlängt räkenskapsår inte skalltaxeras detta år, vid taxering, 25 piocent av sådana obeskattade reserversom avses i 1 S lagen (1990:000) om återföring av obeskattade reserver räknassom skuld. Vid följande års taxeringar skall av det uppskovsbeloppsom vid beskattningsårets ingång ännu inte återförts till beskattning räknassom skuld. Däremot skall uppskovsbelopp vid beskattningsårets utgång interäknas som skuld, Vid beräkningav kapitalunderlaget för fysiska personer och dödsbon gäller följande. Vid1992-1999 års taxeringar skall som kapitalunderlag anses den skattskyldigeskapitalunderlag enligt 4 S med tillägg för en övergångspost. Övergångspostenär ett belopp motsvarande den skattskyldiges negativa kapitalunderlag vid 1992års taxering eller, om företaget på grund av förlängt räkenskapsår inte skalltaxeras detta år, vid taxering, till den del detta negativa underlagöverstiger fribeloppet enligt punkt 16 fjärde stycket av anvisningarna till 22§ kommunalskattelagen (1928:370). Har den skattskyldige flera förvärvskällor skall vidtillämpning av första stycket övergångsposten bestämmas med ledning avförvärvskällornas sammanlagda kapitalunderlag. Är det sammanlagdakapitalunderlaget negativt skall det fördelas mellan förvärvskällorna mednegativt kapitalunderlag i förhållande till deras andel av det sammanlagdakapitalunderlaget i dessa förvärvskällon Det sålunda beräknade negativaunderlaget utgör förvärvskällans övergångspost till den del beloppetöverstiger det till förvärvskällan hänförliga fribeloppet. Vid beräkning av kapitalunderlaget vid taxeringeller, om företaget på grund av förlängt räkenskapsår inte skall taxeras dettaår, vid taxering, skall fastigheter som inte utgöromsättningstillgångar tas upp till det högsta av de värden som följer av 6 stycket. Bestämmelserna i första-tredje styckena gäller inte vidtillämpning av 11 S. Vid tillämpning av 4 S andra stycket vid 1992 årstaxering inräknas i kapitalunderlaget för ett handelsbolag inte tillgångar som avses i punkt 22 av övergångsbestämmelserna till lagen om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) såvida tillgångarna avyttrats före utgången av . 6 Förslagtill Prop. Lag omåterföring av obeskattade reserver Härigenom föreskrivs följande. 1 § Ett företag som vid utgången av detbeskattningsår som avslutats närmast före har obeskattade reserver kan i den omfattning som anges i denna lag få uppskov med beskattningen vid återföringen av reser verna. avses i denna lag fysiska och juridiska personer med un dantag för dödsbon som behandlas som handelsbolag. Med obeskattade reserver avses resultatutjämningsfond,avsättning till in-ternvinstkonto samt reserver i lager och pågående arbeten.Reserv i lager och pågående arbeten skall anses föreligga om tillgångarna vidinkomsttaxeringen har tagits upp till lägre värde än som skulle ha följt viden tillämpning av 24 § kommunalskattelagen (1928:370). Att särskilda regler gäller för bankaktiebolag,sparbanker, föreningsbanker, finansbolag, fondkommissionsbolag ochkreditaktiebolag framgår av 6S. 2 S Uppskov skall beslutas ochuppskovsbeloppet bestämmas vid taxering ellen om företaget på grund avförlängt räkenskapsår inte skall taxeras detta år, vid taxering. 1fråga om handelsbolag skall uppskovsbeloppet avse handelsbolaget. 3 § Uppskovsbeloppet är skillnadenmellan de obeskattade reserverna enligt 1 § första stycket och den avsättningtill skatteutjämningsreserv som har gjorts enligt lagen (1990:000) omskatteutjämningsreserv. Ger beräkningen ett negativt resultat beslutas ingetuppskovsbelopp. 4 S Uppskov iTied beskattningen kanmedges vid taxeringen till statlig inkomstskatt och - såvitt avser fysiskapersoner och dödsbon - vid taxeringen till inkomstskatt. Uppskovmedges endast om den skattskyldige framställer ett yrkande om detta hosskattemyndigheten. 5 § Beskattning av uppskovsbeloppet skall fördelasså att av beloppet tas upp vid taxering, sammanlagt av beloppet tas upp vid 1992 och 1993 års sammanlagt av beloppet tas upp vid1992-1994 års taxeringan hela beloppet tas upp vid taxeringar eller,om taxering inte sker , vid taxeringan En fysisk person behöver vid taxering inte ta uppnågon del av uppskovsbeloppet. Ett handelsbolag behöver vid taxeringinte ta upp av uppskovsbeloppet multiplicerat med den andelav bolagets inkomst som belöper på andra delägare än fysiska personen års taxeringar gäller bestämmelserna i första stycket. Taxeras inte företaget ett visst år skall vid taxeringendet följande året till det uppskovsbelop som då återförs läggas ett tillägg av det uppskovsbelopp som lägst skulle ha tagits upp tillbeskattning vid taxeringen det förstnämnda året. Har den förvärvskälla till vilken de obeskattadereserverna hänför sig upp hört, skall återstående del av uppskovsbeloppet tas upp till be skattning. Detta gäller inte om en fysisk person överför sin näringsverksam het eller driften av denna till ett aktiebolag om intressegemenskap råder mel- 230 Återstående del av uppskovsbeloppet skall i sådana fall tas Prop.1989/90:110 upp till beskattning hos aktiebolaget enligt bestämmelserna i dennalag. Vid tillämpning av detta stycket anses intressegemenskap råda mellanföretag som står under i huvudsak gemensam ledning. 1 fråga om dödsbon gäller att återstående del avuppskovsbeloppet skall tas upp till beskattning det beskattningsårdå reglerna om handelsbolag tillämpas första gången. 6 S För bankaktiebolag, föreningsbanker,finansbolag, fond kommissionsbolag och kreditaktiebolag gäller - i stället för vad som anges i 4 och 5 SS - följande. Hela uppskovsbeloppet skall tas upp till beskattning vid1992 års taxering eller, om företaget på grund av förlängt läkenskapsår inteskall taxeras detta år, vid taxering. Vid tillämpning avuppbördslagens (1953:272) regler om debitering av preliminär och slutlig skattskall dock anses som om skatten på uppskovsbeloppet hänför sig med lika delartill de beskattningsår för vilka taxering sker . skall anses som om skatten på uppskovsbeloppet hänför sig till det beskattningsår för vilket taxering sker och medvardera till de beskattningsår för vilka taxering sker åren 1994och 1995. Vad nu sagts äger motsvarande tillämpning om taxering inte sker ettsenare år under nämnda period. 7 § Även om en inkomst som avses i denna lag är atthänföra till aktiv nä ringsverksamhet, skall den vid tillämpning av 11 kap. 3§ lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3 kap. lagen (1981:691) om socialavgifter samt 2S lagen (1990:000) om särskild löneskatt behandlas som inkomst av passiv nä ringsverksamhet om den skattskyldige inte yrkar annat. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Lag omändring i lagen (1989:1046) om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6S lagen (1962:381) omalln-iän försäkring i paragrafens lydelse enligt lagen (1989:1046) om ändring inämnda lag skall ha följande lydelse. Inom den allmänna försäkringen skall de beräkningan som anges i denna lag, göras med anknytning till ett basbelopp. Basbeloppetfastställs av regeringen och utgör multiplicerat meddet tal (jämförelsetal) som anger förhällandet mellan det allmänna prisläget inovember året före det som basbeloppet avser och prisläget i november 1987.Därvid skall bortses från de prisförändringar som följer av ändringar av denstatliga fastighetsskatten, av indirekta skatter och av räntebidrag inombostadsbidragssystemet, allt i den mån åtgärderna vidtagits för att finansieraden sänkning av den statliga inkomstskatten som genomförs åren 1990 och 1991.Basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronon Basbeloppetfastställs av regeringen och utgör multiplicerat meddet tal (jämförelsetal) som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget ioktober året före det som basbeloppet avser och prisläget i oktober 1989.Därvid skall bortses från de prisförändringar som följer av ändringar av denstatliga fastighetsskatten, av indirekta skatter och av räntebidrag inombostadsbidragssystemet, allt i den mån åtgärderna vidtagits för attfinansiera den sänkning av den statliga inkomstskatten som genomförs åren 1990och 1991. Basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronon Lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 och 2 a SS samt 11 kap.2 och 3 SS lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha följande lydelse. Sjukpenninggrundandeinkomst är den åriiga inkomst i pengar eller skattepliktiga naturaförmånersom en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingensåsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning)eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Som inkomst avanställning räknas dock inte ersättning frän en arbetsgivare som är bosattutomlands eller en utländsk juridisk person, om arbetet har utförts iarbetsgivarens verksamhet utom riket. I fråga om arbete som utförs utomlands avden som av en statlig arbetsgivare sänts till ett annat land för arbete förarbetsgiva-lens räkning bortses vid beräkningen av sjukpenninggrundande inkomstfrån sådana lönetillägg som betingas av ökade levnadskostnader och andrasärskilda förhållanden i sysselsättningslandet. Den sjukpenninggrundandeinkomsten fastställs av . Inkomst av anställning och inkomstav annat förvärvsarbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägrehundratal kronor. Sjukpenninggrundandeinkomst är den årliga inkomst i pengar eller ärtö'ra skattepliktiga/Ö/--månersom en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingensåsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning)eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Med inkomst avanställning likställs kostnadsersättning som inte enligt 10 § uppbördslagen(1953:272) undantas vid beräkning av preliminär A-skall. Som inkomst avanställning räknas dock inte ersättning från en arbetsgivare som är bosattutomlands eller en utländsk juridisk person, om arbetet har utförts iarbetsgivarens verksamhet utom riket. 1 fråga om arbete som utförs utomlands avden som av en statlig arbetsgivare sänts till ett annat land för arbete för arbetsgivarensräkning bortses vid beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst från sådanalönetill-lägg som betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållandeni sysselsättningslandet. Som inkomst av anställning räknas inte heller intäktsom avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370).Den sjukpenninggrundande inkomsten fastställs av . Inkomst avanställning och inkomst av annat förvärvsarbete skall därvid var för sigavrundas till "närmast lägre hundratal kronon 'Senaste lydelse 1987:1,306. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bortsesfrån sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som överstiger sjuoch en halv gånger basbeloppet. Det belopp som sålunda skall undantas skall iförsta hand räknas av från inkomst av annat förvärvsarbete. Ersättning ipengar eller naturaförmåner för arbete som någon utför för någon annansräkning ulan all vara anställd i dennes tjänst skall, såvida ersättningenunder uppgår till minst 1 000 kronon anses som inkomst av anställning.I fråga om ersättning som utgör inkomst av rörelse som bedrivs av den somutför arbetet eller av jordbruksfastighet som denne brukar, gäller vad nu harsagts endast under förutsättning att den försäkrade och den som utgerersättningen är ense om detta, I nu angivna fall skall den som utför arbetetanses såsom arbetstagare och den som utger ersättningen såsom arbetsgivare. Kanersättning för arbete för någon annans räkning inte antas uppgåtill , skall ersättningen från denne inte tas med vidberäkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten i annat fall än då den utgörinkomst av rörelse eller jordbruksfastighet.