prop · GD03150 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1989/90:150 medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /91, m.m.(kompletteringsproposition) Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Detförslag till statsbudget för /91 som lades fram i årets budgetpropositionkompletteras med hänsyn till senare inträffade förändringar rörande såvälinkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisas en förnyadberäkning av budgetutfallet för innevarande budgetår. Beräkningarna visar attbudgetöverskottet för budgetåret 1989190 blir ca lägre änvad som beräknades i årets budgetproposition. Alltså förutses nu ett överskottom Förbudgetåret 1990191 beräknades i budgetpropositionen ett underskott påstatsbudgeten om . De nya beräkningarna visar ettunderskott på 1propositionen redovisar regeringen i en reviderad finansplan sin bedömning avhur den ekonomiska politiken bör utformas. En skärpning föreslås av denekonomiska politiken med syfte att stabilisera ekonomin och stimuleratillväxten. En tidsbegränsad höjning av mervärdeskatten med en procentenhetföreslås. Förslag lämnas också om ett tvåårigt kommunalt skattestopp ochreglering av effekterna av skattereformen för kommunerna. Somsärskilda bilagor till propositionen har fogats bl.a. en revideradnatio-nalbudget för med kalkyler för den svenska ekonomin åren1990-1991 samt en långtidsbudget för budgetåren 1990/91-1994/95. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Prop. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, R. , , , G. , , ,, , , , , Föredragande:statsråden , , , , , Proposition med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /91, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringenhar i årets budgetproposition (prop. 1989/90:100) förelagt ettförslag till statsbudget för /91.1 de delar där förslagetinnehöll endast beräknade belopp har regeringens förslag därefter redovisats isärskilda propositioner Enligtbestämmelserna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall regeringen -förutomförslaget till statsbudget i budgetpropositionen - avge ett särskilt förslagtill slutlig reglering av statsbudgeten för det kommande budgetåret i den s.k.kompletteringspropositionen. Detta förslag bör nu lämnas till . 1samband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av den ekonomiskapolitiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en reviderad na-tionalbudgettillställas . 1 kompletteringspropositionen bör också tas med vissaandra frågor som har samband med den ekonomiska politiken och budgetpolitikenm.m. och som bör behandlas av under detta . föredrar den reviderade finansplanen samt redogör för statsbudgetensutgifter och beräknade inkomster under nästa budgetår, m.m. , , , , och föredrar deifrågavarande förslagen inom utrikes-, social-, finans-, arbetsmarknads- samtcivildepartementens verksamhetsområden. Anförandena redovisas iunderprotokollet för resp. departement. hemställer att regeringen i en gemensam proposition föreläggerriksdagen vad föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som dehar hemställt om. Förslagen bör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar vidare att de anföranden som redovisas i underproto- Prop.1989/90:150 kollen skall bifogas propositionen enligt följande: Regeringens proposition 1989/90:150 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 april1990 Föredragande: statsrådet Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /91, m.m.(kompletteringsproposition) såvitt avser reviderad finansplan, m.m. 1 Handlingsprogram för tillväxt, sysselsättning ochvälfärd Den svenska ekonomin utvecklades i mångaavseenden positivt. Den brist på framtidstro som kännetecknade de första årenav ersattes av en stark tro på möjligheten att utveckla ochförbättra vår ekonomi, vår sysselsättning och vår välfärd. Näringslivethar byggts ut och industriinvesteringarna har fördubblats. Arbetskraflsulbudetoch sysselsättningen har ökat kraftigt och arbetslösheten har pressats ned.Det stora budgetunderskottet har ersatts med balans i statsfinanserna.Tillväxten har varit stabil och skapat nya resurser. Den har gett utrymme bådeför ökad privat köpkraft och förbättrad offentlig service, t.ex. i form av vårdoch omsorg. Därutöver har utrymme skapats för att inleda ett omfattandemiljöpolitiskt reformarbete. Menframtidstron och framstegen har skapat problem. Ambitionerna harsuccessivt vuxit och blivit större än vad som rymts inom ramen för tillväxten.Det har medfört att ekonomin blivit överhettad. Detta harvia lönebildningen lett till stigande inflation, försvagad tillväxl och ettotillräckligt sparande. 1.2 Problembilden Prop. Produktionskostnadema i har stigit bl.a. som en ' följd av snabbt ökande löner. Med den höga inflationen har följt en rän teuppgång som bl.a. har en negativ inverkan på investeringsutvecklingen. beräknas den genomsnittliga löneökningstakten i komma att uppgå till minst 8 1/, medan ökningen i de viktigaste konkur rentländerna i genomsnitt stannar vid . idessa länder bättre än hos oss. Därmed fortsätter det svenska näringslivetskonkurrenskraft att försämras. Detta innebär ett allvarligt hot mot sysselsättningen,i första hand i den konkurrensutsatta sektorn, i andra hand i övriga delar avekonomin. - Svag tillväxt. Tillväxten i ekonomin har avtagit under de senasteåren. Visserligen har antalet arbetade timmar ökat kraftigt, men harproduktionen , produktiviteten, vuxit mycket långsamt. Detberor bl.a. på att tjänstesektorn ökat i betydelse och där har produktivitetenutvecklats ogynnsamt. Men förklaringen måste också sökas i andra faktorer,t.ex. - Lågt sparande. Det totala sparandet i den svenska ekonomin ärotillräckligt, vilket återspeglas i ett stigande underskott i bytesbalansen.Till viss del är underskottet en följd av gällande redovisningsnormer. Till enannan del är underskottet ett uttryck för en snabb och angelägen ökning inäringslivets investeringar. Men även om man tar hänsyn till dessa faktorer, ärsparandet för litet för att tillgodose de behov som finns av investeringar inäringsliv, infrastruktur och bostäder 1.3 Alternativeni den ekonomiska politiken Omden nuvarande utvecklingen i ekonomin tillåts fortsätta kommer marknadskrafternai form av högre räntor och hög inflation att sköta åtstramningen. I så falldrabbas produktion och investeringar i . Även hushållen kommer attdrabbas av påfrestningar, särskilt de hushåll som lever på knappa marginaler Enåtstramning av detla slag är en utdragen process som leder till ökadarbetslöshet och sjunkande reallöner. En sådan åtstramning försvagar också denoffentliga sektorns finanser och tvingar fram omfattande nedskärningar istatens och kommunernas verksamhet. Föratt förhindra en sådan utveckling - med stagnation i ekonomin och kraftigtstigande arbetslöshet som följd - måste beslulsamma åtgärder vidtas. Det ärinte realistiskt alt tro att man kan åstadkomma en förändring genom enstakaåtgärder. Det krävs samordnade insatser över ett brett fält för att stimuleraarbete och sparande, bekämpa inflationen och hävda det svenska näringslivetsinternationella konkurrenskraft. Del gäller all både anpassa efterfrågan tillde tillgängliga resurserna och mobilisera nya resurser för de mest angelägnabehoven. Detmåste också göras fullständigt klart att de nuvarande problemen skall lösas genom en intern anpassning av utbud och efterfrågan och genom all ekonomins funktionssätt förbättras. Att göra avsteg från valutapolitikens mål är uteslutet. har ett starkt intresse att delta i detinternationella ekonomiskasamarbetet och det ligger i vårt eget intresse att handla så att vi Prop.1989/90:150 förblir en trovärdig samarbetspartner 1.4 Handlingsprogram för tillväxt, sysselsättning ochvälfärd Ettbrett handlingsprogram bör nu genomföras för att stärka ekonomin och värna omsysselsättning och välfärd. Programmet innehåller följande tio punkter: 1 Skattereformsom stimulerar arbete, sparande och tillväxt Regeringenhar för redovisat förslag till ett nytt skattesystem.Skattereformen är den enskilda åtgärd som har störst inverkan på den ekonomiskautvecklingen framöver Denkommer alt stimulera arbete och sparande och leda till en mera ändamålsenliganvändning av arbete och kapital. Fördelning av produktionsresurser och val aversättningsform kommer i mindre utsträckning alt styras av skatteeffekter Olikaverksamheter får konkurrera på mer jämbördiga villkor. Skattereformen ulgördärmed elt mycket viktigt inslag i regeringens politik för en ökadproduktivitet och tillväxt. 2 Avtalsom dämpar inflationstakten och ger reallöneökningar Föratt bryta inflationsutvecklingen och säkra reallönerna måste lönebildningenbättre anpassas till den reala tillväxten. För att underlätta för parterna attnå en bred överenskommelse med denna inriktning tillsattes ensärskild förhandlingsgrupp. Syftet var alt i samband med skattereformen fåtill stånd en radikal dämpning av de nominella lönernas ökningstakt. På såsätt skulle reallönerna kunna hävdas och köpkraften förbättras. Detförslag till stabiliserirtgsavtal som förhandlingsgruppen lade fram fick stödfrån organisationer som representerar större delen av arbetsmarknaden. Någraorganisationer avvisade förslaget. Förhandlingarhar nu inletts med utgångspunkt från de prisklausuler som ingår i avtalen för1990. Det finns anledning att understryka alt prisklausulerna formuleradesföre beslutet om 1990 års skattereform. Den skatteväxling som genomfördes i form av sänkt inkomstskatt och höjda indirekta skatter berättigarinte till någon ytterligare kompensation. Detsamma gäller självfallet för denskatteväxling som sker . Förhandlingsgruppensförslag bör tjäna som ram för de kommande avtalen . Uppgörelser utöverden nivå som ligger i förhandlingsgruppens förslag leder enbart till ökadinflation, ytterligare försämrad konkurrenskraft och förlust avarbetstillfällen. Regeringenär fast besluten att få till stånd en rejäl nedväxling av takten i löne- ochprisutvecklingen i samband med skattereformen. Avtal bör träffas i så god tidatt näringsliv och offentlig sektor får klarhet om förutsättningarna för 1991och att delta kan påverka budgetering och prissättning. Förhandlingsgruppenstår till regeringens och parternas förfogande för de fortsatta kontakter somkan bli nödvändiga för att få till stånd sådana avtal som ligger inom densamhällsekonomiska ramen. 3 Åtgärder för att dämpaprisstegringartta Prop. Prisernahar från årets början stigit . av denna prisstegringär en följd av skatteomläggningen och har finansierat sänkningen avinkomstskatten. Denna del av prisstegringen påverkar inte Sverigesinternationella konkurrenskraft på del sätt som den underliggande inflationengör. Denunderliggande prisstegringen beräknas vid slutet av 1990 uppgå till . Dettaär emellertid en alltför hög inflalionssiffra och utvecklingen måste brytas. Regeringenhar avvecklat det tillfälliga prisstoppet. Detla ingick som en del ielt atgärdsprogram som innefattade bl.a. elt lönestopp. Då detta program inleförverkligades bör inte heller prisstoppet upprätthållas. Föratt mer varaktigt dämpa inflationen krävs åtgärder som förbättrar ekonominsfunktionssätt. I en proposition lill har regeringen lämnat förslagsom innebär att den inhemska marknaden för jordbruksprodukter stegvisavregleras. Förutsättningar skapas därmed för en effektivare resursanvändninginom jordbruket och lägre prisökningar på jordbruksprodukter Inomflera andra sektorer har åtgärder vidtagits för att avveckla hindranderegleringar och främja konkurrens. Kredilmarknaden har avreglerats ochvalutaregleringen avskaffats. Vidare har avregleringar skett på transport-ochtelekommunikationsområdet. Beslut har också fatlats om all ta bort handelshinderpå textil och konfektionsområdel. Handeln inom med byggmaterial harunderlättats genom att produkter godkända i etl nordiskt land får säljas iövriga länder. 4 Åtgärderför att förnya arbetslivet och förbättra produktiviteten Enviktig förklaring lill den svaga resurstillväxten är att produktiviteten harökat långsamt och särskilt . Det gäller i synnerhetinom tjänstesektorn. Den svaga tillväxten är allvarlig, eftersom justproduktivitetsökningen på bestämmer utrymmet för reallöneförbättringar Tidigareredovisade åtgärder för att främja konkurrens och avveckla regleringar bidrarlill en högre produktivitet. En väl utvecklad infrastruktur är ocksåbetydelsefull i detta sammanhang. Denökade integrationen i öppnar möjligheter till betydande ekonomiskavinster När handelshinder rivs skärps konkurrensen somslordriftsfördelar kan tas tillvara. önskar delta i integrationen inomde ramar som ställs av vår utrikes- och säkerhetspolitik. Förhandlingar avsespåbörjas mellan EFTA-länderna och EG i syfte attträffa avtal som möjliggör en långtgående delaktighet i den västeuropeiskaintegrationen. Detär nödvändigt att både i näringsliv och i offentlig sektor nu ägna ökad uppmärksamhet åt att förnya arbetslivet och därmed också förbättra produkti viteten. Det är en gemensam uppgift för parterna på varje arbetsplats att ägna tid, kraft och resurser åt en sådan förnyelse av produktionen som ger de anställda ökat ansvar, förstärker deras engagemang och ger elt bättre 4 ekonomisktutbyte av arbetet. Regeringenavser att ge produktivitetsdelegationen och arbetslivsfondens Prop.1989/90:150 styrelse i uppdrag att gemensamt utforma förslag lill riktlinjer förprodukli- Bilaga 1 vitetsbefrämjande aktiviteter som når ut brett i helaarbetslivet. Även arbetsgivarna bör bidra lill sådana insatser för alt stärkakompetensen och höja produktiviteten. Regeringen kommer alt inbjudaarbetsmarknadens parter lill överläggningar om delta. Arbetet med all förbättra produktiviteten och utvecklamått och uppföljningsmetoder är av stor betydelse inom den offentliga sektorn.Som ett led i en förbättrad målstyrning av den offentliga verksamheten harregeringen för avsikt att skärpa resultatkraven. Ett sådani resultatkrav bör gälla produktiviteten. Del börriktas både till de statliga myndigheterna och till kommuner och landsting. Fördet kommande året bör den kommunala sektorn vidta åtgärder som förbättrar produktivitetenmed minsl . För de statliga myndigheterna gäller etl produktivitetskrav på5% . Det bör ankomma på respektive myndighet all mäta och redovisaresultatet av sill arbete. Regeringen kommer, som ett led i denna målstyrning, altförslärka resultatuppföljningen gentemot de statliga myndigheterna. Ökad viktkommer i detta sammanhang att läggas vid produktivitets- ocheffekliviletsutveck-lingen. 5 Åtgärder för att stimulera till ökade arbetsinsatser Utbudet av arbetskraft har ökatmycket kraftigt, både mätt i antal personer och i antal arbetade timmar. Enbartunder 1988 och ökade arbetskraften med 105 000 personer Medelarbelstidenper vecka har ökat med 0,4 timman Denna ökning är ettresultat av att efterfrågan varit god och att de utbudsstimulerande åtgärdernai arbetsmarknadspolitiken varit framgångsrika. Utbudet har dock inte varittillräckligt för att möta den stora efterfrågan. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för attytterligare stimulera utbudet av arbetskraft. 1 den proposition om insatser föraktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, som regeringenpresenterade för , återfinns en rad förslag som är ägnadeatt förbättra rehabiliteringen och stärka arbetslinjen isocialförsäkringssystemet. har fattal beslut om de föreslagnaåtgärderna, vilka träder i kraft och Detgäller arbetslivsfondens verksamhet, försäkringskassornas nya möjligheter attfå lill stånd yrkesinriktad rehabilitering för långvarigt sjtikskrivna,förbättrade möjligheter för förtidspensionerade alt återgå lill arbetslivet,nt.m. På grundval av beslut kommer regeringen attange preciserade mål och riktlinjer för ochförsäkringskassonta när det gäller alt erbjuda rehabilitering som alternativtill långa sjukskrivningar och tidiga förtidspensioneringar. Genom de beslutadeåtgärderna skapas väsentligt bättre möjligheter för människor som vill förvärvsarbeta,alt vara kvar i eller komma tillbaka till arbetslivet. Belastningen påsocialförsäkringen bör minska med motsvarande en sjukdag under nästa budgetår.Del motsvarar i storleksordningen 13 000 helårsarbelande. Här finns alltså enmöjlighet all både öka välfärden och begränsa den snabba ulgiftsexpansionen isocialförsäkringssystemen. har också fallatbeslut om en ändring av reglerna för reduce- Prop. 1989/90:150 ring avstudiemedlen vid förvärvsinkomst. Det minskar marginaleffekterna Bilaga 1och tmderlältar därmed för studerande all förvärvsarbeta vid sidan om studierna. Föratt underlätta iör flyktingar alt snabbare komma ut på arbetsmarknaden harregeringen lagt fram förslag till om ett nytt ersättningssystem lillkommunerna för flyktingverksamhet och en reformerad svenskundervisning. Deförstärkta förmedlingsinsatserna bibehålls även och ytterligare medelavsätts för särskilda insatser för flyktingar Pensionsberedningensförslag om rätt att arbeta lill remissbehandlas för närvarande.De ekonomiska villkoren för alt fortsätta arbeta efter harförbättrats. Som en ytterligare åtgärd föreslås en höjning av pensionen viduppskjutet uttag av ålderspension från 0,6 till för sotnpensioneringen skjuts fram Arbetsmiljönskall förbättras och rehabiliteringsarbetet förstärkas. Regeringen avser att ien särskild proposition , med rehabiliteringsberedningens ocharbetsmiljökommissionens förslag som grund, lägga fram förslag med dennainriktning. I det sammanhanget kommer också frågan om samordningen mellansjukpenning och arbetsskadeförsäkring att behandlas. Regeringenavser vidare att föreslå lagfäst sjuklön av varjesjukperiod . Härigenom ges arbetsgivarnastarkare ekonomiska motiv för att aktivt söka förbättra arbetsmiljö ocharbetsorganisation. Regeringen avser också att föreslå att lagstadgade socialaavgifter tas ut även på sjuklönen. Kostnaderna för sjuklönen och de socialaavgifterna neutraliseras genom en motsvarande sänkning av arbetsgivaravgiften. Beslutetom förlängning av semestern genomförs som planerat.Med hänsyn till den svaga tillväxten bör genomförandel av den ytterligareförlängningen av semestern anstå tills vidare. Möjligheterna att i ökadutsträckning uppskjuta redan sparad semester underlättas. 6Åtgärder för att dämpa överhettningen i storstäderna Föratt dämpa överhettningen inom byggsektorn har regeringen föreslagit att den invesleringsavgift som infördes i Stockholms- och Uppsa laområdena skall utvidgas till att omfatta (prop. 1989/90:96). Förslaget innebär vidare en höjning från lill och en förlängning till utgången av . Höjningen liksom utvidgningen till Gö teborgsområdet gäller byggnadsarbeten som påbörjas efter . har ännu inle tagit slutlig ställning lill förslaget. Vid ut skottsbehandlingen har framhållits att regeringen noga bör följa utveck lingen i de berörda regionerna och återkomma med förslag lill motverkande åtgärder om utvecklingen skulle bli sådan att skatten skulle medföra ej önsk värda effekter Mot bakgrund av att åtgärden redan börjat ge avsedd effekt och en dämpning av överhettningen i inträtt bör tillämp ningen i kunna begränsas till att gälla endast fram . Regeringen avser att återkomma med förslag om en sådan be gränsning, g Tjänstesektorn ulgör en stor och växande del av ekonomin istorstadsom- Prop. 1989/90:150 rådena. Den har genom sin expansion bidragitlill överhettningen på arbets- Bilaga 1 marknaden. Genom skattereformenbreddas basen för uttag av mervärdeskall, vilkel kommer all få en dämpandeeffekt på expansionstaklen i vissa delar av tjänstesektorn. 7 Åtgärder för att begränsa offentlig konsumtion har den kommunala konsumtionen i realatermer ökat med i genomsnitt Tillväxten har varit betydligt högreän den ökning om högst som har uttalat sig för Den totalakommunala utdebiteringen har ökat med perskattekrona. Höjningen har i första hand skett inom landstingen, därutdebiteringen ökat med . Del är angeläget att kommunalskatterna inte fortsätter attöka, eftersom en ytterligare höjning av de kommunala skattesatserna bl.a. kankomma att äventyra de effekter som skattereformen syftar till. För att säkerställa skattereformen och för att anpassa denkommunala expansionen till det samhällsekonomiska utrymmet föreslås etlkommunalt skaitesiopp . kommer reglerna förstatsbidrag till kommunerna alt ses över liksom finansieringen av denkommunala verksamheten i stort. Även andra åtgärder kommer att vidtas i syfteatt minska detaljstyrningen av kommunerna och möjliggöra en bättre hushållningmed resurserna. När det gäller den statliga konsumtionen har ökningenvarit betydligt långsammare än för den kommunala konsumtionen. I nuvarandeläge måste även de statliga myndigheterna medverka och anpassa verksamhetenefler tillgängliga resurser. 8 Åtgärder för att dämpa den privata konsumtionen Den privata konsumtionen kommer sannolikt attöka snabbare än produktionen. kan konsumtionen komma att svara förhela tillväxten. har beslutat att skatten på vin, sprit, öloch tobak skall höjas för att hålla tillbaka konsumtionen. Skatten höjs medsammantaget moisvarande ca 900 milj.kr. Vidare föreslås att uttaget av mervärdeskatt höjs från 19till från t.o.m. . Detta innebär enförstärkning av statsfinanserna med netlo 5 700 milj. kr under det kommandebudgetåret och med sammanlagt 9 600 milj. kr. under hela den tid höjningenskall gälla. Statsbudgetens utgifter beslår lill avtransfereringar vilka utvecklas enligt automatiskt verkande regler. Det finnsell betydande utgiftstryck i den offentliga sektorn, framför allt i de storaIransfereringssystemen. En fortsatt svag ekonomisk tillväxt utgör ett hot motvälfärdssystemen. Denplanerade barnbidragshöjitingen bör genomföras i två etapper Den första etappen bör genomföras , då barnbidraget höjs från . till 9 000 kn per barn, dvs. Den andra etappen bör genomföras , då barnbidraget höjs med ytterligare 1020 kn lill 10 020 kn Barnbidragen skulle därmed komma alt höjas med nästan 7 Den planerade utbyggitaden av föräldraförsäkringen frånoch med den 1 Prop. 1989/90:150 jtili 1990 bör skjutas upp.Föräldraförsäkringen har byggts ut från Bilaga 1 9 månader till12 månader med full ersättning. har mest förmånligaföräldraförsäkring. Den fortsatta utbyggnaden får ske när de ekonomiskaförutsättningarna har förbättrats. Detta är en fortsalt högt prioriteradreform. Som elt led i finansieringen av försäkringssystemet böregenavgifterna till arbetslöshetsförsäkringen höjas. Deras andel avfinansieringen bör öka från . Regeringen avser att senare lägga framförslag om egenavgifternas storlek. Regeringen avser att återkomma till utgiftspolitiken pålängre sikt i samband med all den tar ställning till riktlinjer för denekonomiska politiken på medellång sikt med anledning av Långtidsutredningen1990 (SOU 1990:14) och remissyttrandena över denna. 9 Åtgärder för att öka hushållens sparande Hushållens sparande behöver stimuleras för att öka delfinansiella utrymmet för investeringan Den av regeringen föreslagnaskaltereformen skapar väsentligt bättre betingelser för hushållens sparandeoch dämpar benägenheten all låna. Denna reform bör ge gynnsamma effekter påhushållens sparande. Därutöver bör den nuvarande åldersgränsen ialletnanssparandet avskaffas. Åldersgränsen är och den innebär altbarn och ungdomar inte kan delta i denna form av sparande. Vidare börskattereglerna för pensionssparande ändras så att det skall kunnaadministreras också av andra finansiella företag än försäkringsbolag, t.ex.banker 10 Förbättrade spelregler på arbetsmarknaden och enaktiv arbetsmarknadspolitik Arbetsmarknadens förhandlingssystem har under senare årutsatts för ökade påfrestningan Förhandlingar har allt oftare varit förenademed hot om siridsåtgärden I några fall har omfattande konflikter brutit ut. Del är nu angeläget att se över spelreglerna påarbetsmarknaden. Förhandlingsarbetet måste kunna löpa smidigare.