prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — Kommitténsresonemang lyder på bristande kunskap om de "fältmässiga"förhållandena enligt utvecklingsfondens mening. Kommitténs förslag innebäruppbyggnad av ett komplicerat regelsystem med omsländig administration.Ytterligare konsultcheckar vid sidan om de nuvarande skapar enbart förvirringkring mål och medel. Utvecklingsfonden anser att stöd lill konsultinsatser börrenodlas och förenklas så att del blir effektivare och lättare begripligt förstödgivare och stödtagare. Utvecklingsfonden avstyrker därför kommitténsförslag och rekommenderar atl en arbetsgmpp mellan SIND och företrädare för utvecklingsfondemainom stödområdena får i uppdrag att utforma enhetliga regler för stödgivningen.Trots ovanstående invändningar bör föreslagna medel tillskjutas. iNorrbottens län liksom utvecklingsfonden i länet och kommun är tveksammaeller negativa till förslaget när del är altemativ till utvecklingsfonden.Utvecklingsfonden i pekar på att man istället bör förstärkautvecklingsfonden. Glesbygdsstödetbör i större utsträckning utnyttjas för att förbättra fömtsättningar förnäringsverksamhet på landsbygden. Deflesta som yttrat sig om glesbygdsstödet delar kommitténs uppfattning att erfarenhetemaav slödel är myckel goda. Glesbygdsdelegationenoch i menar att slödel kan utvecklas ytterligareoch göras ännu mer flexibelt och effektivl. De anser all glesbygdsstödet börvara ett basslöd och inte ett komplement till andra stödformer. Länsstyrelsernai , och m. fl. anser all stöd även bör kunnalämnas tiU s. k. mjuka investeringar t. ex. lill marknadsförings- och produktulvecklingsinsatser.ÄOKmenar att slödel lill kommersiell service givit mycket goda effekter, menanser att stödet ytterligare kan förbättras. a. föreslås höjning avmaximibeloppet för servicebidrag från 60000kr. lill 100000kr., förhöjt stödtill investeringar i utmstning för bensingasåtervinning och lill investeringarsom följer av skärpt livsmedelslagstiftning. Vadgäller glesbygdsstödet anser kommun all erfarenhetema är mycket goda.För kommunens vidkommande har behov av förändringar på det sätt utredningenföreslagit ej gjort sig gällande. i anser attstödets birtydelse skulle kunna ökas genom alt mer anpassas tiU behoven i varjeenskilt faU. Av det skälet förordar en avreglering. Därmed skulleman i länet få möjligheter att själva avgöra hur slödel bäst skall användas. 2.7.6Stöd till den privata tjänstesekitorn Stödettill privata tjänsteföretag bör vara tillgängligt i Inlandet, Bergslagen ochSydöstra samt för företag i de prioriterade mellanstädema. Av denuvarande regionalpolitiska stöden har sysselsättningsstödet bäst fömtsättningaratt anpassas lill tjänsteföretagens behov. Sysselsättningsslödetförändras så att det totah sett uppgår till . för varje nyanställd.Tidsprofilen förändras så all 2/3 av sysselsättningsslödet utbetalas vidanställningens början och 1/3 efler mot all bankgaranti ellermotsvarande ställs för av utbetalt belopp. Sysselsätlningsstödföreslås kunna lämnas till induslriservice, partihandel, uppdragsverksamhetoch lill turistföretag. Förslagetmöter många positiva reaktioner. Angeläget tillskott av stöd enligt iKalmar län. Bland övriga positiva instanser kan 424 nämnaslänsstyrelserna i , , och Prop.1989/90:76 län, Falu, , och kommuner samt Bergslagsde- Bilaga 2 legationen. Samtidigtsom många instanser tycker atl del är bra all prioriterade mellanstäder kanstärkas gentemot finns en myckel stor oro att satsningen påprioriterade mellanstäder skulle utarma omkringliggande kommuner. Därföravstyrks stöd lill företag i de prioriterade mellanstäderna av bl.a.Tio-kommungruppen, , , , , ochLindesbergs kommuner. , i ,kommunerna i västra och norra framför liknande synpunkter sominnebär att man utgår ifrån att det stöd som föreslås lill den privata tjänstesektomavser avlänkning från överhettade regioner och hanteras så all en inomregionalkonkurrens om tjänsteföretagen inte uppslår. menar atl stödettill mellanstädema för utveckling av tjänstesektom bör begränsas lill renodladenyetableringar eller till etableringar som resultat av utlokaliseringar frånstorstadsområdena. För de redan etablerade förelagen ska utvecklingsstödreserveras för de prioriterade landsdelama för att därmed uppnå en mera rimlig inomregionalkonkurrensfömtsättning. SIND avstyrkerförslaget om ell särskilt sysselsätlningsstöd till tjänstesektom. Likasålandstinget i , AMS, utvecklingsfonderna i ochVästerbottens län m.fl. anser alt målgmppen inte skall begränsas till enbarttjänsteföretag, utan även vamproducerande förelag bör få komma ifråga.Länsstyrelsen i föreslår en reformering av sysselsättningsslödet.Den tekniska lösning som utredningen vall underkänns. iJämtlands län menar all del nya stödet lill tjänsteföretag förefaller onödigtkrångligt och osmidigt. Det föreslagna stödet riskerar atl medföra eljestomotiverade avknoppningar eller ständiga och svårkontrollerade nyetableringarav tjänsteföretag med mndgång av personal. Stödet kan få oönskade effekter urkonkurrenssynpunkt. Om ell sysselsätlningsstöd väljs för att subventionera Ijänsteföretagselableringarbör stödet ha en högre grad av automatik än det föreslagna. anseralt tjänsteföretagen bör kunna subventioneras inom ramen för det föreslagnastödet till mjuka investeringar. Man kan också tänka sig ell system med stödför utförda uppdrag. Utvecklingsfonden i tycker atl del ärlovvärt att arbeta för en bättre spridning av såväl privat tjänstesektor somstatlig förvaltning över landet. Bergslagen liksom för övrigt hela Västmanlandslän är i detta avseende missgynnat. Trots del lovvärda syftet avstyrker manbestämt det föreslagna sysselsättningsslödet. Kommittén påpekar själv riskenför missbmk och därmed det stora behovet av kontroll och uppföljning. Detbidrag till medflyttande som gäller stödområdet föreslås gälla i deprioriterade landsdelama , dvs. Förslagethar endast kommenterats av ett fåtal remissinstanser. Positiva tHäga zsynpunkter har lämnais av bl. a. i , ,, och kommuner samt Tio-kommungmppen. AMS menar atl stödet utinyttjats i begränsad omfattning ochär inte lillräckligt incitament för arbetsgivama. AMS föreslår i likhetmed några länsarbetsnämnder atl slödel bör kunna begränsas lill etl år men åandra sidan täcka aiv kostnadema. Liknande synpunkter framförs också avlandstinget och i . AMS menar också allmöjligheten all ge flytlningsbidrag till nyckelpersoner bör utvidgas till atläven avse offentlig verksamhet med betydelse för näringslivets utveckling ochför fungerande regioner. Liknande synpunkter framförs också av Tio-kommungruppen. Möjlighetenatl använda nedskrivning av sludieskulder som regionalpofi-tiskt medel iInlandet bör utredas. Ävendetta förslag har kommenterats av ett litet antal instanser. Positiva synpunkter lämnas av bl.a. och iVästernorrlands län, kommun, CSN och . Övertorneåkommun anser all etl speciellt försök bör genomföras där samhället t. ex.avskriver studielån för yngre kvinnor som skaffat sig post-gymnasial utbildningoch stannar kvar eller återvänder för atl arbeta i glesbygdskommuner. Länsstyrelseni anser all man bör lägga ihop de föreslagna stöden till nyaresp. etablerade föiretag vid sidan om stödet till mjuka investeringar ochlätta på sysselsättningskravet. Slödel skall kunna utgå . Utecklingsfondeni anser all man i stället för att skapa etl separat syslem förde regionalpolitiska syftena bör utgå ifrån generella näringspolitiska instmmentoch bygga på dessa utifrån de regionalpolitiska behoven. Krokomskommun anser del viktigt alt kunna stödja turism utanför turistortema. FolkrörelserådetHela ska leva anser all det är viktigt att insatser görs för allutveckla företagamas sociala nätverk lokalt, så att kunskaper och personligtstöd kan utvecklas för gemensamma intressen. TCO anser all del ärviktigare med uppdrag än bidrag. Man menar att utredningen försummar atl peka på den gmndläggande betydelse som stabila kundrelationer har i ell upiDbyggnadsskede av ny företagsamhet i 426 synnerhet om den bygger påhögteknologi och kunskapsintensiv produk- Prop. 1989/90:76 tion. Den offentligasektom och storföretagen kan i myckel högre grad än Bilaga 2 ulanall konkurrensen snedvrids skapa dessa fömtsättningar. läggsbeställningar ul på ett slentrianmässigt sätt när man t.ex. i oftastväljer ett stockholmsföretag som uppdragstagare. Åtgärder för alt koppla ihopstora kunder med företag i de prioriterade områdena behöver särskilt i ettinledningsskede resurser. Länsstyrelseni pekar på atl i länet har ell system med näringslivspraklikantertillämpats. Nyutexaminerade civilingenjörer, civilekonomer ochprogrammeringstekniker har via detta system slussats ut i del norrbottniskanäringslivet. Verksamheten har omfattat ett tjugotal personer . Sjuttioprocent av dessa har efter praktikperioden (i regel ) erbjudilsfortsatt anställning vid företaget. Den är mycket framgångsrik och kan varmt rekommenderas. Enfinansieringskälla är länsans-laget. Del ankommer sålunda på respektivelänsstyrelse att själv göra den erforderliga prioriteringen av denna metod för kompetenshöjning.Slutligen kan konstateras att ett antal kommuner som får försämradestödvillkor framför önskemål om att slödmöjlighetema för det egna området skallbevaras. 2.8 Organisation och administration av regionalautvecklingsinsatser Regeringensmålpreciseringar och geografiska prioriteringar bör göras samlat för flera polilikområden. Denregionala och lokala beslulskompetensen bör förstärkas genom decentraliseringav beslut. Kommunema bör ha en större roll i näringspolitiken. Länsstyrelsernabör vara huvudansvariga för de statliga regionalpoliliska insatserna i länen. Uppföljningoch utvärdering av de regionalpolitiska insatsema bör få större betydelse. Vattenkraftsmedelbör utnyttjas som finansieringskälla för en landsdels-politik för Inlandet. Dengeografiska dimensionen i kunskapsförsörjningen bör bli tydligare, bl. a. genomatt nationalräkenskaper kompletteras med regionalräkenskaper. Denkommunala näringspolitiken i de prioriterade landsdelama bör kunnaintensifieras med statliga bidrag. Länsstyrelsema skall genom länsanslaget förregional utveckling kunna finansiera kommunala program för nätverksbyggande ide prioriterade landsdelama. Ingenoflfentlig service får dras in på landsbygden innan altemativa möjligheter tillsamordning har prövats. Posten bör utgöra en basresurs i en sådan prövning. Länsstyrelsemabör göra överväganden om länets utveckling och fram lid och vara huvudansvariga för de statliga regionalpoliliska insatsema i länet. Utvecklingsfondernabör i första hand svara för stöd- och rådgivning till Prop. 1989/90: 76 näringslivet. De bör inte bedriva egen finansieringsverksamhet. Vissstimulans bör ges till statlig verksamhet för att lokalisera verksamhet tillutsatta regioner liknande den som ges till privata tjänsteföretag. SINDfår delvis en annan roll än tidigare med tyngdpunkten mer lagd på uppföljningoch utvärdering av nationellt fastlagda mål än på stödhantering. Vidareföreslås SIND ha ett ansvar för kompetensutveckling. Delarav länsanslaget reserveras för sådana länsövergripande insatser där beslut tasav flera länsstyrelser. EnInlandsstyrelse med egna finansiella resurser inrättas under en 10-årspriod.Verksamheten utvärderas löpande. SCBbör löpande producera uppgifter om statsbudgetens kommunvisa utfall, så attnationalräkenskaperna kompletteras med regionalräkenskaper. ERUbör fylla en viktig funktion genom analyser som belyser olika sektorsområden iett territoriellt perspektiv. ERUs anslag bör därför ökas. Några remissinstanser instämmer i stort främst vad gäller länsslyrelsemasoch kommunemas roll samt utlokalisering av statlig verksamhet. Många framhållerutvecklingsfondemas betydelse för länen. De flesta anser att länsstyrelsemaskall ha huvudansvaret för regionalpolitiken. Förslaget atl ingen oflfentligservice får dras in på landsbygden innan altemativa möjligheter liU samordninghar prövats tycker många är bra. Huvuddelen av remissinstansema t. ex. SIND,länsstyrelserna och kommunerna i Norrlandslänen avstyrker förslaget omInlandsstyrelse, medan några enstaka anser att frågan skall utredas vidare. VVinstämmer i förslagen om att regeringens målpreciseringar och geografiskaprioriteringar bör göras saimlat för flera politikområden. Några instanserföreslår att en central organisation bildas för alt bevaka hur sektorsorganenuppfyller de regionalpolitiska målen. Så gör t. ex. länsstyrelserna iVästernorrlands och . SIND anser del tveksamt om målstyming kan användas i regionalpolitiken.Verket bör få ansvaret för sektorssamordningen. i länanser att frågan om sektorssamordning måste utredas gmndligare. AMS föreslåralt den sista procenten på anslagen bör få disponeras av resp. myndighet förstsedan man redovisat hur dessa medel skall uppfylla de regionalpoliliska målen. SjöVkaninte se någon effektivitetsvinst i att vissa regionalpolitiskt orienterade seklorsål-gärdersåsom gods- och persontransportstödel ska överföras lill motsvarande regionalpoliliskaanslag och decentraliseras. Många remissinstanser anser i likhet medlänsstyrelsen i , kommun och i länatt skatteuljämningssyslemel är viktigt för atl nå de regionalpolitiska målen. Attlänsstyrelsemas beslutsramar måste utökas anser t. ex. länsstyrelser na i , , och saml Tings ryds och kommuner. SIND ställer sig bakom en utökning av den regionala beslutskraften men avstyrker höjning av länsstyrelsernas besluts- 428 kompelensi nya ärenden. föreslår alt länsstyrelser- Prop. 1989/90:76na skall kunna falla beslut utöver gällande procentsatser när så behövs ochBilaga 2 även fatta beslut som inte innebär någon sysselsätlningseffekt.Länsstyrelsen i anser all del är angelägel att länsstyrelsernages del fulla ansvaret för hantering av det regionalpolitiska stödet ochföreslår att SINDs uppgift begränsas till att svara för råd och anvisningar. RAAanser att det är viktigt atl den regionala och lokala beslulskompetensenförstärks och menar att skall vara huvudansvarig för de statligaregionalpolitiska insatsema i länet. De länsövergripande frågorna bör i förstahand behandlas i ell samarbete mellan länsstyrelserna och andra berörda regionalaorgan. anser all samverkan mellan olika organisationer,myndigheter och även näringsliv kan vara riklig på vissa platser. 7?/? K förordarall de regionalpolitiska intäkterna och kostnadema i möjligaste mån bör särredovisasför att ge ell bättre underlag för beslutsfallande. Övertomeå kommun föreslåralt ett glesbygdsråd bildas i varje län med en representant från varjeinlandskommun med uppgift all handha vattenkraftsmedlen samt att små kommunerbör få en del av länsanslaget att fritt disponera för näringspolitiskutveckling i kommunen. Vidare bör regeringen genom stimulansåtgärder typfrisläpp av investeringsfonder, skallebefrielse m.m. styra arbetstillfällentill kommunen. SINDoch i avstyrker förslaget om riskkapitalbolagoch ell avskaffande av Norrlandsfonden. Ytterligare riskkapitalbolagbehövs anser däremot länsstyrelserna i och län.Länsstyrelsen i . och kommuner,i och LRF avstyrker att Norrlandsfonden avskaffas.Utvecklingsfonden i län varnar för alt den skissade modellen för riskkapilalbolaglätt kan utveckdas till investmentbolag. kommun tillstyrker att vattenkraflsmedelöverförs men anser att beloppet skulle vara lägst 1 miljard. Kommunen anservidare att bör ha ökad frihet atl disponera stödmedlen samt attprioritera stödformer. Landstingeni Ålvsborgs och vill lyfta fram landstingen som en naturligplats för regionalpolitiska frågor för länels utveckling och anser att utvecklingsfondernaskall sköta allt företagsstöd. kommun, landstingen i , Kopparbergsoch m.fl. anser att bör ges en mer framskjutenställning inom regionalpolitiken. anser alt kommuner ochlänsstyrelser ensamma skall svara för de näringspolitiska insatserna pålokalplanet och att utvecklingsfondernas konsultverksamhet integreras medkommunernas närings-livsfunktioner. Attutvecklingsfondernas finansieringsverksamhet skall vara kvar anser många bl. a. Bergslagsdelegationen. SIND, länsstyrelsema i Gollands, Väs temorrlands och . Många instanser hänvisar till finansi eringsutredningen. STU föreslår all utvecklingsfonderna får ell bredare sortiment av finansieringsformer och ges möjlighet atl direkt eller indirekt genom riskkapitalbolag kunna investera i aktier och föreslår även att kommersiell finansiering hanteras av fonderna. TCO tillstyrker förslaget 429 om att utvecklingsfondernablir mer inriktade på stöd och rådgivning än Prop. 1989/90:76 på finansiellverksamhet men framhåller att finansieringsverksamheten Bilaga 2 måstefortsätta. Säters kommun anser att utvecklingsfonderna har överlevt sig själva,att deras verksamhetsområden har övertagils av andra. Fortsattutlokalisering av statlig verksamhet är viktig anser bl. a. länsstyrelserna iGotlands. Tio-kommungruppen, ,, Bodens ocli kommuner, i samtNorrlandsförbundet. HCK anser att decentraliserad verksamhet kan utmynna i en kompetensullunning.Länsstyrelsen i län föreslår att gör ett principuttalande attnya statliga funktioner skall läggas utanför om inte synnerliga skälpekar på annat. kommun anser all resonemanget om utlokalisering avstatlig verksamhet är allt för försiktig. påpekar att endasttvå mellanstäder, nämligen och , inte fått någon utlokalisering.Landstinget i anser all fler statliga verk bör flyttas lill har erfarenheter av utlokalisering för egen del, vilket medförde atlca av tjänsterna behövde nyrekryleras men all nyrekryteringen hade gåttbättre än väntat. anser all en utlokalisering av Postgirot inte ärlämplig om man skall bibehålla konkurrenskraften, behandlingstiden skulle föriängasmed . De parter som Postgirot samarbetar med finns dessutom iiStockholm. Vissa delar av Poslens verksamhet skulle vara möjlig atldecentralisera. Glesbygdsdelegationenanser att bör en viss del av länsanslaget öronmärkasför landsbygdsinsalser för alt följa upp landsbygdskampanjen . Kristinehamnskommun föreslår samverkan mellan kommuner på olika sidor om länsgränser vilketkräver förenklingar i regelsystemet. kommun föreslår att tillfälliga arbetsgmpperinrättas när det gäller frågor som berör flera län. TCO föreslår att regionalaplaneringskontor inrättas i de tre prioriterade regionema för att planeraåtgärder och rikta krav mot myndigheter/affärsverk. SCBstödjer förslaget att verket löpande bör producera uppgifter om statsbudgetenskommunvisa utfall gärna i samarbete med t. ex. ERU. LRF avstyrker alt ERU får elloperativt ansvar för kunskapsförsörjning. 2.9 Remissinstansernas egna förslag CERUMpåpekar all en gmpp större kommuner i parvisa och triangulära konstellationerär på väg all utvecklas lill nya stadsregioner, vilket inte uppmärksammats iutredningen. De potentiella "konurbationema" av sammanlänkade orteromfattar främst följande gmpp: Dessanya stadsregioners framtid beror på i vilken grad man förmår Bilaga 2 genomföragemensamma infrastmkturinvesteringar som gäller transporter mellan ortema, gemensamflygplats, gemensam högre utbildning, gemensam kulturinfraslmkiur m. m. CERUManser all det är en mycket angelägen uppgift att utforma styrmedel ochstödformer som stimulerar dessa infrastmkturinvesteringar och föreslår atl manäven bör ta upp frågan om indirekta tvångsmedel. Ett tydligt exempel på problemav delta slag är (Trollhällan-Uddevalla-Vänersborg) sombehöver investera i en ny flygplats, ett nytt vägnät som strålar samman vidflygterminalen och ett kollektivlrafiksystem som kombinerar flygresor ochpendling mellan nodema i regionen. Boverketframhåller all del är viktigt all knyta samman kommunemas översiktsplaneringmed en fungerande regionplanering. 1 de fall staten lämnar ekonomiskt stödanser verket att delta bör förknippas med villkor och krav på mellankommunalt sammarbete. Länsstyrelseni vill fästa uppmärksamheten på behovet av all på elltidigt stadium får information om förändring i statlig verksamhet i länet ochföreslår att samrådsförfarandel enligt 50 § länsstyrelseinstmktionen även skallomfatta och aflförsverken. Länsstyrelseni föreslår att staten på andra sätt skall kunna gå in med icke-permanentastöd om möjligheten all göra avsättning lill investeringsfond upphör . Arbelet med alt skapa ersällningssysselsättning kräver närasamverkan mellan företag, fack, kommun och stat och del är en stor fördel ombesluten om statliga stödinsatser i dessa fall kan las på länsnivå, anserlänsstyrelsen. Bergslagskommunernabetonar alt etl helhetsperspektiv på regionalpolitiken innebär atl man inteendast måste granska enstaka beslut hos statliga /myndigheter och företag ulanockså generella regelsystem som skatteutjämningsbidrag, statsbidragen till kommunemaoch skattesystemet. Bergslagskommunema anser därför all del är viktigt all denya skatleför-slag som läggs fram får en sådan utformning att målen förregionalpolitiken inte försvagas utan ytterligare förstärks. Ljusnarsbergsoch kommuner föreslår all skatteuljämningssyslemel ses över, eftersom skillnademai utdebitering ökar, som eftersläpningen i utbyggnad avkommunal service i de små resurssvaga kommunema blir allt större. Filipstadskommun saknar i betänkandet ell genomarbetat resonemang om stöd till hushålleni regionalpolitiskt syfte och anser atl den utredning om studieskuldsnedsällning,som regionalpoliliska kommittén föreslår skall tillsättas, bör breddas såväl isak som geografiskt. Pågmnd av regionalpolitikens centrala och sektorsövergripande roll föreslårMalungs kommun atl del yttersta ansvaret för regionalpolitiken läggs över påett statsråd, fristående från fackdepartemenlen. Detta ulan att vilja förringa insatsemafrån tidigare , senare industridepartementet och nuåter . SIKOföreslår lägre moms på arbetskraflsintensiv produktion, arbetslös- hetsunderstöd/AMS-utbildning för egenföretagare som har säsonginkoms- 431 ter samt flexiblare lagaroch regler om mark- och vattenanvändning för Prop. 1989/90:76 skärgårdsbor. FolkrörelserådetHela ska leva föreslår all Glesbygdsdelegationen permanentas ochförläggs lill för att värdefulla kontakter skall kunna bibehållasoch vidareutvecklas. 2.10 Anslag och finansiering Kommitténförordar den s. k. blandningsmodellen för finansiering av regionalpolitiskaåtgärder, vilket innebär att regionalpolitiskt motiverade kostnader belastarrespektive sektorsmyndighels anslag. I vissa fall anser kommittén dock all regionalpoliliskamedel kan användas för köp av regional anpassning. Genomatt överföra anslag, med sammma syften som regionalpolitiska anslag, lillarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel, kan man underlätta en effektivareanvändning av dessa resurser. Kostnademaför kommitténs fijrslag har, i enlighet med direktiven, beräknats utifrån dengenomsnittliga tilldelningen till regionalpolitiken (2 262milj.kr. Kommitténlägger även fram förslag, som i enlighet med blandningsmodellen, skallfinansieras över andra huvudtitlar än . Därbehovet bedömts vara så stort all ytterligare insatser är motiverade, harkommittén lagt förslag som inie är finansierade. 1 en del av fallen harkommittén pekat på altemativa finansieringsmöjligheter. Fåremissinstanser har några synpunkter. De flesta som yttrat sig instämmer ikommitténs förslag om den s.k. blandningsmodellen. Några instanser konstateraratt förslagen inte hålls inom direktivens kostnadsramar medan andra anser attdet är omiöjligt för remissinstansema att lämna förslag om hur finansieringenskall ske. a. länsstyrelserna iÄlvsborgs, och , anser att anslagen tiU regionalpoliliska ålgärder skall ökas kraftigt. T. ex. behövs medel för nyrekrytering för all klara de ökade arbetsuppgiftema som läggs på länsstyrelsema. Statskontoret anser att de regionalpoliliska kostnadema inte blir direkt synliga om blandningsmodellen används och att en tillämp ning av ludelningsmodellen bör eftersträvas i alla fall delta är möjligt. verket anser all ludelningsmodellen skall användas och om blandningsmo dellen används skall från centralt håll ges klara direktiv för hur avvägningen mellan eflfektivitet och regionalpolitiska hänsyn skall ske. i Väs ternorrlands län anser att hänsyn skall tas lill mer långsikliga resultat och inte de omedelbara budgeteflFektema.