prop · GD0376 · 1989-12-31 00:00:00 — bedömningar inom teleområdet påpekar flera remissinstanser att post-och teleutredningens ställningstaganden kan komma all påverka dessa frågor. Ellprogram för förbättring av landets grasvägar är samtliga av de remissinstansersom yttrat sig positiva lill. Flertaletremissinstanser som berör förslaget till en översyn av transportstödet ärpositiva. Flera remissinstanser är dock oroliga för en försämring av stödet. Avde instanser som yttrat sig om inordnande av driftsstöd till flygplatser i ettreformerat transportstöd är alla positiva. Enstörre integration mellan statliga och kommunala flygplatser är positiv enligtde remissinstanser som yttrat sig i frågan. påpekar altfrågan är en central del av dess uppdrag. Förslagetom all upphandling av olönsam jämvägstrafik decentraliseras lill länsstyrelsemamöts av en blandad reaktion. Ett flertal centrala organ och några länsstyrelserär positiva till förslaget. , SJ och TPR är negativa liksom någralänsorgan. Förslagetom flyttning av enheter vid postgirot bemöts avvaktande av postverket. 1de särskilda förslag som gäller enskilda projekt med geografisk anknytning ärremissbilden splittrad. Yttrandena präglas i hög grad av respektiveremissorgans egennytla av projektet i fråga. Skälenför min bedömning: Bra kommunikationsmöjligheter hör till de mest gmndläggandefömtsättningama för att åstadkomma en balanserad regional utveckling. Detgäller såväl person- och godstransporter som post-och telekommunikationer. Enmålstyrd, decentraliserad planeringsprocess i kommunikationssektom bör som enav sina utgångspunkter ha regionalpolitiska mål och riktlinjer. Jag avslårfrån att la ställning lill specifika utbyggnadsprojekt vad avser vägar,jämvägar eller flygplatser. Jag anser liksom flera remissinstanser att dessaprojekt skall behandlas inom ramen för den ordinarie planerings- ochprogramverksamheten. Kommunikationemasbetydelse för den regionala utvecklingen har förändrats över tiden. Dettaberor främst på teknikutvecklingen och på transportinfrastrakturens utbyggnadoch anpassning härtill. Dagens förbättringar av infrastmkturen, t. ex.bärighetsuppmstningar av det lågtrafi-kerade vägnätet är en av fömtsättningamaför atl utveckla befintligt och nytillkommande näringsliv. Utbudetoch utvecklingen av godstransporterna betyder mycket för utvecklingen inom industri och handel. Kapilalrationaliseringen i närings livet leder till en minskad lagerhållning och ställer därmed störte krav på 149 Denna utveckling ställer ökade krav på Prop.1989/90:76 tidshållning och högre transportfrekvens. Utvecklingen återverkarockså på standardkraven på infrastmkturen. Denna måste nu utformas så att denger hög transportsäkerhet och ett jämnt flöde i transporterna. ÄvenSveriges stora handel med medför stora krav på trans-portema för attöverbrygga de geografiska och tidsmässiga avstånden. Industrin i de norradelarna av landet har stor betydelse för landets exportinkomster och måstedärför också tillförsäkras goda transportförhållanden. Transporternaär också viktiga för de areella näringarna. Framför allt skogsbmket kräver ettyttäckande vägnät med god standard och hög bärighet. Persontransportemahar på flera sätt betydelse för den regionala utvecklingen. I det modernasamhället är tillgången till snabba och frekventa persontransporter en betydelsefullutvecklings- och lokaliseringsfaktor för bl.a. kunskapsintensiva verksamheter.När det gäller långa transportavstånd har särskilt flygtrafiken storbetydelse. Den befinner sig också i ett kraftigt expansionsskede. Tillgångentill s. k. överdagenförbindelser med olika transportsätt betyder myckel förnäringsliv och offentlig sektor. Iett inomregionalt perspektiv är pendlingsmöjligheter med bil ochkollektivtrafik oumbärliga för att åstadkomma fungerande lokala arbetsmarknader.Pendling är ett sätt att kompensera för en svag eller ensidig arbetsmarknad.Kollektivtrafiken har särskilt stor betydelse för gmpper med lågt bilinnehav. Äveni fortsättningen bör hänsyn tas till regioner med höga transportkostnader.Kommittén konstaterar att det från effektivitetssynpunkt finns skäl atl se övertransportstödets nuvarande utformning. Det är dock nödvändigt attmöjligheterna till kompensation för höga transportkostnader kvarstår ävenfortsättningsvis i någon form. Regeringenhar tillsatt en särskild utredare (dir. K 1989:B) med uppgift alt lämnaförslag på hur det regionalpolitiska transportstödet för person- ochgodstransporter i skall utformas . Utredningen skall ocksåbehandla stödet till Vänersjöfarten, bidraget till kommunala flygplatser,transportstödet till , stödet till godstransporterna i glesbygd samtmöjligheterna till stöd för datakommunikation i norra inland.Resultatet av översynen skall föreligga den 1 september 1990.1 avvaktan påresuhatet av utredningen är jag inte beredd att föreslå några förändringar avtransportstöden. Post-och telefrågorna har som tidigare nämnts fått ökad betydelse speciellt för denökade andelen kunskaps- och informationsberoende verksamheter.Telekommunikationer är viktiga i den infrastmktur som bör finnas över helalandet för atl erbjuda likvärdiga regionala ulvecklingsbe-tingelser. För helalandet finns en utbyggd grundstmktur för telenätet. a. etablering avtjänsteverksamhet är kapacitetsfrågorna viktiga. Även prissättningen på tele-och dataöverföring har betydelse i dessa sammanhang. Även postverksamheten harstor betydelse för den regionala utvecklingen. Den av regeringen tillsattapost- och teleutredningen kommer, enligtvad jag erfarit, att i sitt betänkande närmare precisera förslag till Prop.1989/90:76 vilken servicenivå som bör finnas i landets olika delar. Riksdagenstrafik- och tdepolitiska beslut 1riksdagens beslut om mål och inriktning för såväl trafikpolitiken (prop.1987/88:50, , rskr. 159) som telepolitiken (prop. 1987/88:118, ,rskr. 402) slås fast att samhällets politik inom kommunikationssektorn yttersthar som syfte att bidra till, bibehålla och utveckla välfärden. Detövergripande målet för trafikpolitiken är att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Detta målvidareutvecklas i följande fem delmål: tillgänglighet, effektivitet, säkerhet,miljö och regional balans. Beträffandeinriktningen av trafikpolitiken i stort konstateras att konsumenterna bör haså stor valfrihet som möjligt när det gäller utnyttjandet av olika trafikmedel.Effektivare konkurrens mellan trafikutövare och transportsystem skall förenasmed en ökad samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag. Vidareframhålls att beslut om hur transporterna skall utformas bör fattas i sådecentraliserade former som möjligt men att samhället skall ha ansvaret för altde trafikanläggningar som behövs för att allmänna transportbehov kommer tillutförande. Begreppet"lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader" innebär atttransportsystemet skall byggas upp och utnyttjas på ett sådant sätt att man tarhänsyn lill vad trafiken kostar för olika inblandade t. ex. trafikanter,trafikföretag, stat och kommun. Hänsyn skall också tas till andra uppoffringarsom görs för trafiken. På så sätt kan trafikpolitiken medverka till etleffektivt resursutnyttjande i samhället som helhet. Därmed betonas inte bararesursanvändningen inom transportsektorn utan också att transporterna skallkunna lämna effektiva bidrag till att uppfylla målen inom andrasamhällssektorer, t. ex. inom regional-, handels-, närings-, energi- och sysselsättningspolitiken.Det framhålls i den trafikpolitiska propositionen att samspelet mellan detrafik- och regionalpolitiska åtgärderna bör förstärkas ytterligare. Insatsernabör avpassas efter de fömtsättningar och förhållanden som finns i olikaregioner och utformas så att de utvecklingsmöjligheter som finns beträffandetrafikförsörjning kan tas tillvara. Genom atl bygga vidare på de insatser somredan görs inom olika delar av transportsektorn, ökar fömtsättningarna för entransportförsörjning som bidrar till regional balans. Exempelpå konkreta åtgärder som genomförts med anledning av riksdagenstrafikpolitiska beslut, och som har särskild betydelse för den regionalautvecklingen, är bl. a. följande: Statenköper trafik från SJ och tryggar betydelsefull interregional persontrafik. Ellnytt planeringssystem som ökar möjligheterna att ta regionalpoliliska hänsynvid investeringar i järnvägens infrastmktur. Anslagentill drift av statliga vägar, som höjdes genom del trafikpolitiska beslutet,bidrar till en positiv regionalpolilisk utveckling. Bidragettill flygplatsinvesteringar i inland ger förutsättning- Prop.1989/90:76 ar för en förbättring av norra trafikförsörjning med flyg. Länstrafikanslaghar inrättats vilket medfört att det regionala inflytandet över planering ochprioritering av investeringsmedel har förbättrats. Fordonsskattenär lägre i i vissa glesbygdskommuner i , , ,, , och . Detsärskilda s.k. bärighetspaket för åtgärder på riks- och länsvägar samt vissaenskilda vägar i skogslänen, som beslutades av , är viktigtför den regionala utvecklingen i framför allt dessa län. Riksdagenstelepolitiska beslut har inom teleområdet målformuleringar liknande dem på dettrafikpolitiska området. Det övergripande målet för telepolitiken är attmedborgarna, näringslivet och den offentliga förvaltningen i landets olikadelar skall erbjudas en tillfredställande tillgång till telekommunikationertill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Detövergripande målet delades upp i följande fem delmål: tillgänglighet,effektivitet, utvecklingsmöjlighet, uthållighet samt regional balans ochsociala hänsyn. Även här har regering och riksdag således i ett särskilt delmålunderstmkit sambandet mellan telekommunikationer och regionalpolitik. PlaneringsprocessenJör infrastruklurinvesteringar i kommunikationssektorn Förnärvarande pågår inom trafiksektorn arbetet med investeringsplaner för järnvägar,luft- och sjöfart och vägar på nationell och länsnivå. Detpågår en utveckling av trafikverkens investeringsplanering som gällerutbyggnaden av bl. a vägar och järnvägar. I planeringssystemen görsregionalpolitiska hänsynstaganden. De samhällsekonomiska beräkningsmodellernabehöver utvecklas för att bedöma de regionalpoliliska effekterna avinvesteringar i kommunikationssektorn. Expertgrappen för forskning om regionalutveckling (ERU) bör kunna medverka till att detta kommer till stånd. Regeringenhar uppdragit åt , luftfartsverket, och altutarbeta och redovisa långsiktiga investeringsplaner till den 1 januari 1991.Transportrådet har till gmnd för verkens arbete tagit fram ett gemensamtplanerings- och prognosunderlag samt beskrivningar av långsiktigautvecklingstendenser för transportsektorn. skall också samlatutvärdera trafikverkens planer . Regeringsuppdraghar i samband med uppdraget om investeringsplanering givils till statensnaturvårdsverk samt åt plan- och bosladsverkei. Verken skall ta fram underlagavseende olika regioners känslighet för emissioner. Även förslag till hurbebyggelse- och naturtesursintressena skall tillvaratas i denna planering skallredovisas. Densamordnade investeringsplaneringen bör ge ett förbättrat besluts underlag på central och regional nivå för resursfördelningen mellan tran sportsektorns olika delsektorer. Planeringen ger också bättre underlag för 152 beslutom resurstilldelningen lill transportsektom som helhet. Det är Prop.1989/90:76 främst i detta sammanhang dvs. inom ramen för den ordinarie investeringsplaneringensom de konkreta förslagen till investeringar i vägar, jämvägar och flygplatsersom kommittén lämnat för vissa landsdelar måste hanteras. Detta synsätt stödsockså av ett stort antal remissinstanser. Genomdet särskilda länstrafikanslaget för investeringar i länsvägar, länsjämvägaroch kollektivtrafikanläggningar får länsstyrelsema besluta om investeringama idessa. Denna decentralisering och med den av beslutadereformerade länsförvaltningen ökar möjlighetema för länen att själva åstadkommaen positiv regional utveckling genom insatser inom kommunikationssektom. Inomkommunikations- och transportsektom med dess decentraliserade planerings- ochbeslutssystem blir målstymingen i verk och myndigheter ett viktigt instmmentför genomförande av de regionalpolitiska målen. Jag vill betona vikten av attverksförordningens (1987:1100) §5 om beaktande av kraven som ställs med hänsyntill bl. a. regionalpolitiken ges ett reellt innehåU i kommunikationssektom.Jag har tidigare (avsnitt 6.2) redovisat formema för hur delta arbete skallbedrivas. Jagvill här också peka på kommunikationssektoms betydelse som näring. Den har medsin goda geografiska spridning stor regionalpolilisk betydelse. Eventuelladriftsinskränkningar i stödområdet bör därför behandlas med hänsyn till deanställda och den region där verksamheten bedrivs. Föratt förbättra arbetspendlingens villkor avser jag föreslå regeringen att fråninfrastrakturanslaget (avsnitt 9) ställa medel lill förfogande för utvecklingav projekt med syftet att underlätta arbetspendling i nya geografiskarelationer. Sammanfattningsvisbör framhållas all behoven av investeringar i trafikens infrastmktur är mycketstörre än vad som är möjligt att finansiera över statsbudgeten. 1de inventeringar som låg till grand för det trafikpolitiska beslutet år 1988bedömdes ett investeringsbehov i storleksordningen förjämvägar och för vägar fram . Transportrådethar gjort ytterligare bedömningar av den totala omfattningen avinvesteringsprojekt. Dessa bedömningar visar på etl behov som är större än detsom redovisas i trafikpolitiska propositionen. Fråganom investeringar i och underhåll av vägar, jämvägar och kollektivtrafikanläggningarbehandlas i en särskild proposition som regeringen kommer alt lägga senare ivår. År1988 fördelade inom vägsektom 4616 milj.kr. lill drift och underhållav vägar. Av dessa gick 1 631 milj. kr. () till skogslänen. bärighetspaketet är ett 10-årigt investeringsprogram som ska göra del möjligt all höja de tillåtna viktema för tunga fordon på stora delar av vägnätet. Åtgärdema syftar lill en anpassning till EG:s viklbestämmel- ser och förväntas ge effektivare inhemska transporter och positiva regio- 153 Programmet kostar 5 750 milj. kr. (prisni- Prop.1989/90:76 vå) och började genomföras 1988. Programmetinnefattar åtgärder på riksvägar och primära länsvägar i hela landet. För desju nordligaste länen ingår dessutom åtgärder på de mindre vägama. Nuvarandesystem på jämvägsområdet innebär all trafikutövama betalar en avgift för atttrafikera det statliga jämvägsnätet. I det trafikpolitiska beslutet utformadesavgiften efter delvis nya riktlinjer vilket bl. a. fick till följd attavgiftema i vissa delar av Nortland blev högre än i övriga landet. Därför harregeringen av regionalpolitiska skäl beslutat att en enhetlig avgiftskall gälla för hela det statliga jämvägsnätet. Medden nya rollfördelningen på jämvägsområdet köper staten genom transportrådetregionalpolitiskt viktig intertegional persontrafik på stomnätel som inte kanupprätthållas på affärsmässiga villkor. För detta ändamål föreslås ibudgetpropositionen 1990 en anslagsökning från 583 milj. kr. till 618 milj. kr.1 detta belopp har inräknats bl.a. medel för atl även i fortsättningen tryggasovvagnstrafiken på övre Nortland samt persontrafiken på Inlands- ochMalmbanan. En översyn med sikte på en regionalt förankrad handläggningsordningför tågtrafikupphandlingen har aviserats i årets budgetproposition. Syftet äratl få en ökad långsiklighet och en bättre medelsanvändning genom samordningmellan den nationella, regionala och lokala tågtrafiken. Förnärvarande finns ett stort intresse att bedriva trafik på länsjämvä-gama.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att 103,5 milj. kr. avsätts förtrafik på länsjämvägar. Utbyggnadenav inrikesflygel har stor betydelse för atl främja en balanserad utveckling ilandet. Jag delar kommitténs bedömning om betydelsen av godaflygkommunikaiioner i norta . Regionalpoliliska kommitténs förslag omell andra flygnav anser jag måste bedömas och utvecklas av berörda myndigheteroch trafikförelag. Enform av regionalpolitiskt stöd är den omfördelning av kostnader och intäktersom sker mellan trafikslarka respektive trafiksvaga flyglinjer. För luftfartensdel innebär detta en laxepolitik där högfrekventa och lönsamma linjer får bäraen del av kostnadema för linjer med svagare trafikunderlag. En ytterligareutjämning sker också i fråga om luftfartsavgiftema, som genom intäkter frånflygplatser med stort trafikunderlag används för att täcka kostnader fördriften av mindre flygplatser. Denkostnadsutjämning som sker inom luftfartsområdet har mycket stor regionalpolilisk betydelse och är särskilt värdefull för flygtrafiken till och från norra . De stora avstånden medför alt flygtrafiken får en särskilt betydelsefull roll i transportsystemet i norra . Det är givet- 154 visviktigt för både näringsliv och enskilda resenärer att kostnadema på Prop.1989/90:76 detta sätt kan hållas på en rimlig nivå. Riksdagenbeslutade (prop. 1987/88:100 bil. 8, TU25, rskr. 303) om inrättandet avanslag för bidrag till kommunala flygplatser i skogslänen. Ibudgetpropositionen 1990 föreslås 14 milj. kr. för investeringar i och drift avflygplatser med särskild regionalpolilisk betydelse. Genom detta har det bl. a.varit möjligt att med statliga medel stödja uppbyggnaden av regionalt flyg iBorlänge, , , , , , ,, , och . Jag vill här erinra om den tidigare nämndaöversyn av transportstöden som regeringen beslutat om vilken gäller bl. År1988 beslutade (prop. 1987/88:50 bil, 1, , rskr. 249) om ettsystem för resullalutjämning som innebär all 30 milj. kr. av luftfartsverketsdriflmedel överförs lill kommunala flygplatser med100000-200000 årspassagerare i inrikes linjefart. Förstora delar av näringslivet i de norta delama av landet är tillgången tillåretmntsjöfart helt avgörande för möjlighetema all konkurtera på denintemationella marknaden. Staten svarar direkt genom anslag till sjöfartsverketför isbrytamas bränslekostnader som /90 beräknas till 45 milj.kr. Utöver bidrag till isbrytningen ger staten anslag till bl.a. viss bemanningav fyrplalser av regionalpolitiska skäl. Avgifisutjämningenav taxor har regionalpolilisk betydelse. Totaleffeklen ärsvårbedömd men innebär en betydande omfördelning av avgiftsuttaget mellan norraoch . Sjöfartsverketgenomförde en omorganisation där den tidigare regionala organisationenför farledsverksamhelen uppdelades på 12 sjötrafikområden från tidigare 4lotsdislrikl. Till sjötrafikområdena har delegerats viktiga arbetsuppgifteroch ansvar. Verksamheten har genom omorganisationen geografiskt kommit närmarelänsförvaltningama och kunderna. Postverkethar genom sitt vitt förgrenade kontorsnät och sitt breda serviceutbud en unikmöjlighet att bidra till en god service även på små och relativt avlägsnaorter. Postverkethar ansvar för all upprätthålla en god service i hela landet. Viden omorganisation indelades postverksamheten i ett 30-tal regioner. nya kassasystem tas 1992. Detta ger möjlig heter att decentralisera arbetsuppgifter. beräknar att 300-400 arbetstillfällen kommer atl utlokaliseras från under den när maste femårsperioden. En omlokalisering av 100 arbetstillfällen inom posten från till Kimna beslutades . Regeringen har lämnat regionalpolitiskt stöd till utflyttning till av en mindre enhet inom postgirot. Televerketsprimära uppgift är att förse med väl fungerande telekommunikationer. Idet regionalpolitiska sammanhanget ger telekommunikationer tillsammans med dennya tekniken på data- och elektronikområdet stor frihet att lokaliseraverksamheter i stort sett över hela landet. påteleområdet och televerkels roll och uppgifter i det sammanhanget utreds förnärvarande av post- och teleutredningen. Kommittén skall också föreslålämpliga former för förankring av nätulbyggnadsplaner på regionaloch lokal nivå. På nättjänstmarknadenförväntas en ökad konkurtens. Delta leder till alt inte kommer altkunna subventionera nätutbyggnader i glesbygd i samma utsträckning somtidigare. Verkets inriktning är därför att ta fram billigare och effektivarelösningar för modemisering och utbyggnad av nätet i glesbygd. Som exempel kannämnas televerkels glesbygdsprojekt i Tämaby-Hemavan-området därteleförbindelserna moderniserats för ca. 20 milj. kr. lämnade regeringenregionalpolitiskt stöd lill Radiotjänst i för en etablering. Denverksamhet som Radiotjänst i Kimna bedriver i Kimna, uppbörd avTV-licensavgifter, har varit knuten till och lokaliseradtill . Totalt sysselsätts ca 70 personer i Kimna. arrangerarindustri- och kommunikationsdepartementen tillsammans med (WP6 och ICCP)ett seminarium om telekommunikationer och regional utveckling (avsnitt 5). Minbedömning: Höga miljökrav ger goda fömtsättningar för en varaktigt hållbarnäringslivsutveckling i landets olika delar. Regionala utvecklingsinsatser börinnefatta miljömässiga bedömningar av utvecklingsinsatsemas fömtsättningar ochkonsekvenser. Expertgrappen förforskning om regional utveckling (ERU) bör få till uppgift atl initiera ochbedriva forskning om sambanden mellan miljö- och regionalpolitik. Kommittén: Särskilt i ettlångsiktigt perspektiv samverkar de regionalpolitiska och miljöpolitiskaintressena på ett positivt sätt. En ökad koncentration av ekonomisk aktivitetoch bosättning i storstadsområdena innebär att miljöbelastningen i dessa delarav landet ökar. En bättre regional balans leder till att miljöbelastningen istorstadsområdena minskar. Livsmiljöns kvalitetpåverkar människors bosätlningsval. Miljön har därmed betydelse för företagenslokaliseringsbeslul. Regionalpolitiskt stödlill företag för miljöinvesteringar bör enligt kommittén kunna lämnas ienstaka fall. Förorening av vatten ochluft sprids generellt sett inom landet från de mer expansiva delama lill deregionalpolitiskt prioriterade delama. innebären kostnadsövervältring till de regionalpolitiskt prioriterade delar- Prop.1989/90:76 na som de bör kompenseras för. En väg atl åstadkomma detta är enligtkommittén en regionalisering av miljöavgifter och bestämmelser. Pålång sikt kan miljömässigt motiverade val mellan olika transportslag få mycketstor betydelse för den geografiska stmkturen i landet. Kommitténframhåller att det är viktigt att den geografiska dimensionen beaktas i detomfattande utredningsarbete som pågår som förberedelse för regeringensmiljöpolitiska proposition 1991. Kommitténföreslår att ERU ges i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter ochforskningsinstitutioner initiera och bedriva forskning om sambanden mellan miljöförhållandenoch regional utveckling. Remissinstanserna:Många remissinstanser delar kommitténs syn på atl de regionalpoliliska ochmiljöpolitiska intressena samverkar på ett positivt sätt. är positivt till atl ERU studerar sambanden mellanmiljöförhållanden och regional utveckling. Verket är berett att medverka idetta arbete som de betonar länsstyrelsernas viktiga roll när detgäller att samla in och bearbeta data. Fleraremissinstanser, bl. a. länsstyrelserna i och , TCO,i och kommun, anser alt lokaliseringsstödskall kunna lämnas till miljöinvesteringar. Negativa lill detta förslag ärbl.a. SIND och Bergslagsdelegationen. Bl.a. RRV och i Malmöhuslän poängterar det olämpliga i att får dubbla roller, dels somtillslåndsmyndighet dels som bidragsgivande myndighet. Positivatill förslaget atl regionaliserade miljöavgifter ska kunna användas somkompensation till landsdelar som drabbas av föroreningar från andra regioner ärbl.a. i , , och kommuner.Länsstyrelsen i är positiv under fömtsättning att medlen återförstill miljöskyddsåtgärder inom regionen. kommun anser att avgifternabör kunna användas för atl finansiera andra delar av kommitténs förslag äninsatser inom miljöområdet. Storstadsutredningenpåpekar alt kommittén inte redovisar något empiriskt stöd för attstorstadsregionema är stora exportörer av föroreningar till övriga delar avlandet och godtar inte detta argument för regionaliserade miljöavgifter. Negativatill förslaget är bl.a. , i , Torsbykommun, transportrådet och .